PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CDENCMES 
Família 92. — FITOLACACIES R. BR. 
(Del gènere Phytolacca.) 
Flors hermafrodites, regulars, blanques o rosades, en raims bracteolats, 
perigoni de cinc tèpals ovats, persistents, reflexos a la maturitat, deu estams 
inserits en un disc carnós, deu estils curts, fruit bacciforme, negre, globulós, 
deprimit, format per deu carpels verticil'lats, monosperms. Herbes d'un a 
dos metres, de tija dreta, robusta, estriada, glabra, generalment purpúria, 
ramificada (de manera dicotòmica a la part superior), amb les fulles grans, 
ovato-oblongues, agudes, enteres, atenuades en pecíol relativament curt i 
terminades en mueró callós, glabres, sense estípules. 
Gènere 590. — PHYTOLACCA L. 
(Del grec guròy, planta, i lacca, laca, pel suc vermell del fruit, que recorda el color d'aque- 
lla substància) 
2,241. — Ph. decandra L. 
(perquè aquesta té deu estams.) 
Sinonimia. — Escopetes, belladona borda, 
raims de moro, cast., hierba carmín, uvas de 
Indias o de América, /7., laque, raisin d'Amé- 
rique. 
Geografia. — Oriúnda de l'Amèrica boreal, hom la 
troba naturalitzada en diversos llocs, com les faldes 
del Montseny, prop de Gualba, on abunda, Terrassa, 
al cementiri, hortes de S. Pere, horts i runes de Ge- 
lida. — Marges del Tordera, a la vora del Rec Viver, 
abundant (Salv.l), cap a S. Celoni, Arbúcies, Riells, 
Viladrau, r., voltants de Barcelona (Costa), Guilleries, Stes. Creus, Devesa de Girona, 
horts de Sagaró (Vay.). — Juny-Oct. 
Ph decandra 
