FPELORA DE CATALUNYA 
Amarantàcies. 
G. 591. - Amarantus. 
Panícula clara, formada de poques espigues llargues, separades, gene- 
ralment la terminal molt més llarga o única, planta gràcil, glabra, 
2,250. A. pàtulus. 
9 Panícula densa, formada de nombroses espigues denses, curtes, com- 
pactes, iguals o bé la terminal més llarga, planta robusta, pubescent, 
A. deflexus 
2,251. A. chlorostachys. 
2,242. — A. deflexus L. — A. prostra- 
tus Balb. 
(del llatí, deflexus, corbat, per les rames ajagudes 
i vedreçades al capdamunt, prostratus, ajagud.) 
Perenne, amb el rizoma cilíndric, gruixut, 
ramificat, tija de 3-6 dm, prostrada difusa, 
ascendent a l'àpex, prima, d'un verd pàllid 
o vermellós, ramificada, pubescent, amb les 
fulles ovato-rombals, primes, peciolades, agudes, 
obtuses o escotades, mucronades, pubescents 
als nervis pel revers, flors verdoses o vermello- 
ses, en glomèruls axil'lars i panícula terminal 
densa, a/il'la, bràctees ovades, agudes, quasi tan llargues com el perigoni, aquest 
de tves tèpals lanceolato-lincars, mucronats, tres estams, utricle el'lipsoide, agut, 
lis, prim, quasi de doble llarg que el perigoni, indehiscent, amb les llavors molt 
lluents. 
Geografia. — Runes, vores de camins, marges, hortes: Frequent des del litoral al 
Pireneu. — Maig-Set. 
A. muricatus 
2,243. — A. muricatus Gillies 
(del llatí muricatus, cobert de pues, al'ludint 
a l'utricle eviçat de berrugues 0 asprors.) 
Planta de rel llenyosa, gruixuda (fins d'un 
centímetre de diàmetre), ramificada tuberosa a 
l'àpex, multicaule, amb tiges de 3-5 dm, aja- 
gudes, ramificades des de la base, anguloses 
estriades, verdes, glabres, fulles Janceolato-li- 
nears, atenuades en pecíol, obtusiúscules o 
truncades, glabrescents, pàllides, flors verdo- 
ses, glomèruls en panícula terminal espiciforme, 
II 
