PE O RA DE CALA L'UNYA 
Salsolàcies. G. 593. -Àtriplex 
branques ascendents, blanca farinosa, molt ramificada, fulles ovato-triangu- 
lars, quasi tan amples com llargues, sinuades, dentades, subtrilobades, de 
nervis poc marcats, molt carnoses, d'un blanc argentat en ambdues cares, cur- 
tament peciolades, les superiors alabardades, valves fructíferes més amples 
que llargues, trilobades hastades, enteres o denticulades, particularment als 
angles laterals, tuberculoses o llises, lòbul terminal enter, llavor bruna. 
Geografia.— Atenys marítims de l'Escala, a la Clota (18 set. 1908 legi), arenys de can 
Tunis (Vid. Pau). — Tarragona (Sennenl). — Juny-Set. 
2,257. — A. rósea L. 
(pel color rosat que sol Prendre la inflorescència.) 
Sinonímia. — Cast., hierba cenicera, sa- 
lobre. 
Anual, tija de 3-8 dm, dreta o ascendent, 
blanca farinosa, molt ramificada, bastant ro- 
busta, fulles més llargues que amples, ovato- 
oblongues o rombals triangulars, sinuades den- 
tades, argentades en ambdues cares, acutiúscu- 
les, atenuades en curt pecíol, de nervis pro- 
minents, flors en glomèruls distants que formen 
espigues fluixes, interrompudes, fulloses, el conjunt de les quals és una ampla 
panícula terminal, valves fructíferes blanquinoses, ovades triangulars, tan am- 
ples com llargues, dentades, no trilobades, nervudes o tuberculoses, soldades 
a la base, llavor bruna, lluent. 
ES sa ae deies Parla ca Geografia. — Terrenys salobrosos, calcaris o guixo- 
sos: Litoral de can Tunis, Terrassa, a la via ferrada 
i probablement accidental, Manresa, Sampedor, Llei- 
da. — Balaguer, Seu d'Urgell (Costa), litoral de Gi- 
rona i Tarragona (Vay.). — Jul.-Set. 
2,258. — A. hortensis L. 
(perquè hom la cultiva a les hortes, és l'Atriplex 
hortensis alba de Bahuin.) 
i Sinonímia. — Armolls, molls, blet moll, es- 
pinac de carn, cast., armuelle, /., bonne-dame, 
arroche, arroche-épinard, follette. 
A, hortensis 
23 
