aa na a a a a el ai ana me Ga 
PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE GRENCDES 
Salsolàcies. G. 593. -Àtriplex. 
Anual, tija de 5-15 dm, dreta, angulosa, ramificada, verda, glabra, fulles 
oblongo-lanceolades o triangulars subcordiformes, d'un verd glauc o vermello- 
ses, enteres o sinuades dentades, alternes, verdoses, en raims axillars i termi- 
nal que formen una panícula, valves fructíferes lliures, ovades o bé ovalo- 
orbiculars, apiculades, enteres, membranoses, llises, reticulades, llavor rossa. 
Geografia. — Hortes i runes de Terrassa, perfectament maturalitzada, però poc 
comuna: Montserrat. — Batet (Vay.) — Jul.-Ag. 
2,250. — A. hastata L. 
(per les fulles hastades.) 
Amtal, tija de 2-10 dm, dreta o ascendent, 
estriada de blanc i de verd, molt ramificada, 
glabra, fulles alabardades, verdes, alternes o bé 
oposades, peciolades, pecíol quasi tan llarg 
com la meitat del limbe, enteres o feblement 
sinuades dentades, les florals lanceolato-linears, 
flors verdoses, en glomèruls que formen espigues 
axil'lars i terminals, un poc fulloses a la base, el 
conjunt de les quals és una ampla panícula, 
valves fruetiferes soldades a la base, herbàcies, 
triangulars vombals, truncades o subcordiformes a la base, llises o tuberculoses, 
llavor negra o bruna, lluent. 
A. hastata 
Geografia. — Hortes i paratges frescos del litoral, Montcada, Terrassa i altres llocs 
del Vallès, Manresa, Urgell, Hostalric, l'Escala — Girona, Roses, Castelló, Tarragona 
(Vay.), Cardona (Costa): la Llacuna (Salv.l). — Maig-Set. 
2,260. — A. pàtula L. 
(del llatí patulus, estès, per les rames molt obertes.) 
Anual, amb la tija de 2-8 dm, dreta, es- 
triada de blanc i de verd, poc pubèrula, fari- 
nosa, ramificada, amb les branques m01 esteses, 
quasi en angle recte, fulles lanceolades o lanceo- 
lato-linears, cuneiformes i atenuades en curt 
pecíol, les inferiors a vegades prolongades a la 
base en forma d'orelleta, flors verdoses, en glo- 
mèruls poc separats que formen espigues ter- 
minals i axillars reunides en una panícula 
24 
