ELORAM DE CATALUNYA 
Salsolàcies. G. 601. - Sóchia. 
2,283. — R. Scopària Schrad. 
(és una escombrera o herba d'escombres, Besen- 
Rraut en alemany, que els botànics antics ano- 
menaren Scoparia, 1 d'ells prengué el nom Linné 
en fer el seu Chenopodium Scoparia.) 
Sinonímia. — Mirambell, cast., mirabel, pi- 
nito, albahaca larga, cefiglo de jardín, //., 
belvedère. 
Anual, amb la tija de 6-I2 dm, dreta, d'un 
verd groguenc, finament peluda, molt ramifi- 
cada, de branques dretes, fulloses, fulles Jan- 
ceolato-lincars o lanceolades, atenuades per ambdós caps, verdes, trinerves, 
pestanyoses, glabres, les florals més estretes, ultrapassant llargament els 
glomèruls, flors axil'lars, subgeminades, pubescents, en espigues dretes reuni- 
des en una panícula estreta, perigoni fructífer 4n Poc Pelut, de lòbuls ovato- 
obtusos, amb apèndixs dorsals tuberculiformes. 
R. Scopària 
Geografia. — Camps del Vallès i Penedès, cultivada i subespontània. — Olot (Vay.), 
Vic (Ma8f.). — Agost-Oct. 
2,284.—BR. hirsuta Noite 
(per ésser uma planta peluda.) 
Anual, amb la tija d'I-3 dm, herbàcia o 
subllenyosa a la base, ajaguda o ascendent, 
estriada angulosa, pilosa tomentosa, grisenca, 
molt ramificada a la base, de branques esteses, 
fulles linears, semicilíndriques, carnoses, blanes, 
piloses cendroses, a la fi glabrescents, uniner- 
ves, les florals generalment aplicades, més llar- 
gues que els glomèruls, aquests eriçats llanuts, 
axil'lars, en espigues primes, flexuoses i angu- 
loses, disposades en panícula estesa a la matu- 
ritat, perigoni fructífer molt pelut, de lòbuls curts, obtusos, amb apèndixs dor- 
sels còmes, drets o ganxuts. 
F. hirsuta 
Geografia. —— Terres salobroses del Pla d'Urgell (Costa). — Ag.-Set, 
45 
