ELORA DE CAMENSLUNYA 
Poligonàcies. G. 607. - Rúmex. 
2,301. — R. intermédius DC, R. thyr- 
soides G. et G. 
(perquè per l'hàbit recorda l'espècie segiient amb 
tot i tenir gairebé tots els caràcters de l'anterior.) 
Perenne, rizoma gruixut, cilíndric o fusi- 
forme, tija de 2-6 dm, dreta, ramificada a 
l'àpex, de branques ascendents, fulles sagitades, 
d'orelletes llargament acuminades, divergents, 
irequentment bi- o tríl des, de nervis poc mar- 
cats, verdes o subglaucescents, ondades crespes, 
Jes superiors estretes i amplexicaules, beina 
membranosa, llarga, amb el marge ciliat den- 
tat, planta dioica, de flors grans, en falsos verticils acostats, reunits en paní- 
cula ampla, curta, dense, nua, valves fructiferes membranoses, subreniformes, 
grans, amb una granulació reflexa a la base. 
R. intermédius 
Geografia. — Llocs secs i pedregosos: Illes Medes, Estartit, Bagur, Pals, l'Escala 
(Vay.), Vall d'Eina (Oliv. ex Gaut.). — Abril- Juny. 
2,302. — R. Acetosella L. 
(diminutiu d'Acetosa, perquè n'és com una 
reproducció més petita, i jou emprat primerament 
per Adam Lonicer, el famós naturalista de 
Francfort, en el segle XVi.) 
Sinonímia. — Agrelleta, agrella, agrella gra- 
minera, a l'Alt Empordà, cast., arrebol de mon- 
te, vinagrera de nifios, /r., vinette sauvage, 
petite oseille, oseille de brebis. 
Fa RI 3 
R. Acetosella 
Perenne, de rizoma serpentejant, multicaule, 
tiges d'I-4 dm, dretes, primes, Írequentment 
vermelloses, simples o ramificades, fulles petites, peciolades, oblongo-a/abarda- 
des o sagitades, d'orelletes linears agudes, generalment enteres, pecíol alat 
superiorment, beina membranosa, blanca, terminada per un apèndix lanceo- 
lat acuminat, a la fi esquinçat, planta dioice, de fiors petites, en panícula 
estreta, fluixa o densa, nua, pedicels capil'lars, articulats vers l'àpex, valves 
fructiferes herbàcics, petites, ovades, enteres, ordinàriament més curtes que el 
fruit, sense escama ni gramulació. 
63 
