PUBLICACIONS DE/E INS DR (CIE NC DES 
Poligonàcies. G. 607. Rúmex. 
Geografia. — Comuna en paratges cultivats, arenosos àrids, de tot el país: infesta les 
vinyes als encontorns de Cadaqués i en general les llicorelles silúriques del litoral, d'on 
remunta fins a Núria i a Cerdanya. — De Viella a Salardú (Llen.), Pla de Beret (Timb.). 
— Maig-Ag. 
2,303. — R. bucephalóphorus L. 
(Fabio Colonna, el cèlebre botènic napolità, cm- 
Pprà aquest mot per a designar aquesta espècie, 
format del grec Boòc, bou, xsçalí, caP, i popos, 
portar, per la forma dels pedicels i calzes fructí- 
fers, que recorden la figura d'un cap de b0u.) 
Anual, d'arrel prima, generalment multi- 
caule, tiges d'I-3 dm, dretes o ascendents, 
primes, simples o poc ramificades, fulles ovades 
agudes, atenuades en pecíol, enteres, les cau- 
RE ascepialopboris linars oblongues lanceolades, subsèssils, beines 
blanques, escarioses, flors hermairodites, en 
falsos verticils de 2-3 flors agrupats en raims estrets, quasi tan llargs com la 
tija, fuixos, solament bracteats a la base, pedicels fructifers claviformes, 
articulats a la base, recorbats, valves fructíferes llargament triangulars, corià- 
cies, amb dents espinoses i generalment ganxudes a ambdós costats de la basc, 
quasi enteres a l'àpex, freguientment sense granulació. 
Geografia. — Terrenys secs i arenosos: Al litoral, Mataró, Badalona, Gualba, Vidre 
res, Blanes, Lloret, Tossa, de Mollet fins a Terrassa. — S. Feliu de Guíxols, Cadaqués, 
Banyoles, Rocacorba, Campmany, La Cellera, fins a S. Hilari i Montsoliu (Vay.), Tara 
dell (Costa), — Maig. 
2,304. — R. obtusifólius L. —R. Friesii 
G. et G. 
(per les julles obtuses, dedicat per Gremer i 
Godron a Elias Magnus Fries, autor de Summa 
vegetabilium Scand'naviae, Per haver-lo cregut 
distint de l'espècie liuncana.) 
Sinonímia. — Romàs, pradelles, llengies de 
bou, cast., romaza vulgar, lengua de vaca, 
engordapuercos, /v., patience sauvage. 
R. obtusifólius 
Perenne, de rizoma gruixut, groc de safrà 
64 
l 
l 
/ 
l 
