BLORA-DE' CATALUNYA 
Poligonàcies. G. 608. - Polygonum. 
planes al marge, les inferiors ovato-triangulars, truncades a la base, decurrents 
sobre el pecíol, que és molt llarg, les superiors lanceolato-acuminades, am- 
plexicaules, beina molt llarga, no pestanyosa, terminada en llengúeta lanceo- 
lada, flors rosades, en espiga terminal ovoide o cilíndrica (3-5 X I-2 Cm), 
compacta, nua, vuit estams exerts, tres estils lliures, inclusos o exerts, 
aqueni trígon, acuminat, d'angles aguts, bru, llis, lluent. 
Geografia. — Prats humits i torbosos de les altes valls: Comuna a Queralps, Núria, 
Puigcerdà. — Puigsacalm, Platraver, Berga, Pla de la Calma, Castanesa i Vall d'Aran 
(Costa), Camprodon, Molló, altures de la Cerdanya, la Molina (Vay.), Vall d'Eina (Gaut.), 
Luchon (Zett.), Tredòs (Timb.), Pla de Beret (C. et S.). — Juny-Ag. 
2,322. — P. amphíbium L. 
(perquè pot créixer a la terra cixuta o als aigua- 
molls, fora i dins de l'aigua, com els amfibis) 
Perenne, de 1vizoma cilíndric, llargament ser- 
pentejant, vamificat, tija submergida o radicant 
inferiorment, simple o ramificada, vermellosa, 
amb les fulles consistents, oblongo-lanccoledes, 
arrodonides o subcordiformes a la base, pecio- 
lades, no decurrents, més pàllides per sota, 
aspres al marge, beines llargues, truncades, 
pestanyoses o nues, flors rosades, en espiga 
terminal densa, dreta, oblonga cilíndrica, cinc 
estams fexerts, dos estils soldats a la base, aqueni ovoide comprimit, bru, 
lluent. 
P. cmphíbium 
a ndlans Moench — Fulles glabres, lluents, llargament peciolades, flo- 
tants, planta submergida. 
8. terrestre Moench — Fulles aspres, híspides, breument peciolades, 
planta de vores d'aigua. 
Geografia. — Vores d'aigua i llocs inundats: Entroncament, l'Escala (Vay.), antic 
llac de Sils, S. Pere Pescador (Bub.), Vall d'Eina (Gaut.). La 4 natans Moench, a les 
llacunes de Can Adal de la Junquera i de Palau i Castelló (Vay.), llacuna de Camps, 
de Tortellà, més amunt de Besalú (Tex.l). La 83 terrestre Moench, en llocs humits del 
Pla de la Pinya, Olot (Vay.), i a Tortosa, al Canal de l'Ebre (R. Bolós), Llívia (Sen. l). 
— Jul.-Ag. 
1 
77 
