FLORA DE CATALUNYA 
Poligonàcies. G. 608. - Polygonum. 
oblongues, planes, glabres, nervades en ambdues cares o almenys per sota, bei- 
nes més curtes que els entrenusos, blanques escarioses i feblement laciniades 
a l'àpex, amb sis nervis poc marcats, flors blanquinoses o rosades, en nombre 
d'I-4 a l'axilla de les fulles, aquenis frígons, lluents, més llargs que el 
perigoni. 
Geografia. — Arenys de la costa: Plaça de Castelló (Sen.), frequent a l'Aragó austral 
(Loscos), des d'on passa, probablement, a Catalunya, arenys marítims de Banyuls 
(Gaut.). — Juny-Oct. 
2,332. — P. marítimum L. 
(perquè es fa als sorrals de vora la mar.) 
Sinontmia. — Passacamins marí, cast., co- 
rregúela marina. 
Perenne, de rizoma llenyós, gruixut, tija 
d'1-5 dm, ajaguda, subllenyosa a la base, es- 
triada, fullosa en tota la seva longitud, tortuosa, 
un poc ramificada, fulles el'líptico-lanceolades, 
o coriàcies, revolutes pel marge, nervades, glabres, 
Pe matimam oo glauques, beines grans, generalment més llar- 
gues que els entrenusos, blanques escarioses, 
vermelloses a la base, amb uns dotze nervis, laciniades, de divisions lanceo- 
lades acuminades, flors blanquinoses o rosades, en nombre d'r-4, subsèssils 
a l'axilla de fulles normals, tèpals amb un nervi dorsal prominent, aquenis 
trígons, de cares planes, molt lluents, bruns, no xagrinats, més llargs que el 
perigoni. 
I aieit ua i eeteet ec ei em Geografia: — Comuna alsarenys manitims. des de 
i i o Roses a Barcelona i Tarragona. — Abr.-Oct, 
2,333. — P. equisetiforme Sibth. et Sm. 
(perquè allargassat com és, sense fulles i amb les 
beines als musos, vecorda la cua de cavall o 
Equisetum.) 
Perenne, de rizoma molt gruixut, llenyós, 
ramificat, multicaule, amb tiges de 3-8 dm, dre- 
tes o ajagudes, sarmentoses, solcades estriades, 
afil'les almenys inferiorment, fulles, generalment, 
83 
