FLORA DE CATALUNYA 
Gènere 610. — PASSERINA L. 
(Alguns botànics prelinneans donaren el nom de Passerina a diverses plantes de fulles 
estretes com la llengua d'un Passer, pardal.) 
Fiors hermafrodites, alguna vegada polígamo-dioiques, verdoses, groguen- 
ques o vermelloses, solitàries o en glomèruls axil'lars, petites, amb el perigoni 
persistent, urceolat o infundibuliforme, quadrilobat, vuit estams biseriats, un 
estil i per fruit un aqueni envoltat pel perigoni. Herbes o petits arbustos de 
fulles petites, alternes o imbricades. 
Tiges herbàcies, dretes, fulloses en tota llur longitud . . . . . . 3. 
1 4 Tiges llenyoses, frequentment tortuoses, d'ordinari solament fulloses a 
Va pes destess dranqueSt pa as a, ed es ES ce a lA 
Planta anual, d'arrel prima i tija simple o ramificada superiorment, 
flors hermafrodites, amb petites bràctees i pèls a la base, perigoni 
verdós, pubèrul, fulles lanceolades linears . . . 2,338. P. ànnua. 
Plantes perennes, de rizoma gruixut, multicaule, flors polígames, sense 
Dràctees, perigonl groguenc o vermellós . LL... LL es 8. 
Planta glabra, fulles oblongo-lanceolades, llustroses, fors solitàries o en 
glomèruls pauciflors, més curts que les fulles, perigoni glabre, d'un 
verd groguenc, lòbuls lanceolats, iguals a la meitat del tub 
2,339. P. Thymelaea. 
3 Í Planta pubescent a la meitat superior, fulles lanceolato-linears, a la fi 
glabrescents, flors en glomèruls multiflors tant o més llargs que les 
fulles, perigoni tomentós, de lòbuls iguals a H/a o H/, de la longitud 
del Ra MES gel EA (i. o glguoi EN thesioides. 
Fulles i branques glabres o RNE aquelles d'I-2 mm d'am- 
plada. cat aa 5 
Fulles i branques aitecscmis casset o alii cies Lents de dos o 
Oimés mil limetres d'amplada. de gys ie qe DE ES. 6. 
1 
Fulles linears espatulades, obtuses, de 5-0 XI mm, herbàcies, llises, 
perigoni brunenc, glabre, de lòbuls lanceolats, r-2 vegades més curts 
QUE CIS CAD il ia solcs due dte 2.344 Es diGiCa. 
Fulles linears lanceolades, Edo dE IO- 015 mm, rugoses, perigoni gro- 
guenc, pubescent, de lòbuls ovats, quasi iguals al tub 
2,342. P. calycina. 
