PUBLICACIONS: (DE, EM NS II UT DE CIENCIES 
Dafnàcies. G. 610. - Passerina. 
Perigoni glabre, lòbuls la meitat més curts que el tub, fulles linears 
espatulades, sense nervis prominents. . . . — 2,343. P. tinctória. 
6  Perigoni sedós, lòbuls quasi tan llargs com el tub, fulles ovades, amb 
nervis visibles, verdes per sobre, blanques tomentoses per sota 
2,344. P. hirsuta. 
2,338. — P. ànnua VVilestr. — Thyme- 
laea arvensis LamE., T. Passerina Lge. 
(annua, Perquè és una planta anual, arvensis, 
Perquè sol fer-se a les terres de conreu.) 
Anual, d'arrel cònica i prima, tija de 2-5 de- 
címetres, dreta, glabra, un poc estriada, simple 
o ramificada, de branques dretes, fullosa en tota 
la seva longitud, fulles Janceolato-linears o li- 
nears, agudes, sèssils, enteres, amb 1-3 nervis, 
alternes, flors hermafrodites, verdoses, acompa- 
nyades de dues petites bràctees basilars, soli- 
tàries, geminades o ternades, axil'lars, formant 
llargues espigues subfilijormes, julloses, fluixes, que ocupen la major part de 
la tija, perigoni pubèrul, de lòbuls ovals, obtusos, dues vegades més curts que el 
tub, fruit Piriforme agut, glabre, a penes més curt que el perigoni. 
Geografia. — Terres de conreu del litoral i zona mitjana, fins a Bagà, no escassa al 
Vallès i Bages. — Lluçanès, Montagut (Vay.): Alfar, Farió (Sen.). — Juny-Oct. 
2,339. — P. Thymelaea DC. — T. Sa- 
namunda All. 
(Thymelaca és mot antiquíssim, emprat per 
Bahuin en sentit genèric, que hom suposa format 
de Tithymalus, les eufòrbies, i Olea, l'olivera, 
perquè algunes Thymelaea s'assemblen per llur 
aspecte a aquestes plantes, el nom de Sanamunda 
fou imtroduit per Clusius, i correspon al nom 
vulgar andalús d'aquesta i d'altres espècies afins, 
emprades com a purgants, de sanare, curar, i 
mundare, netejar.) 
P. Thymelaea 
Perenne, de rizoma gruixut, llenyós, multi- 
caule, tiges d'1-3 dm, dretes, llenyoses a la base, simples, glabres, fulloses 
en tota llur longitud, fulles oblongo-Janceolades, subsèssils, agudes, molt acos- 
90 
