PUBLICACIO NS PD En AN SE TEU TE DE CUB NC ES 
Família 93. — SANTALACIES R. BR. 
(Del gènere Santalum.) 
Plantes de flors hermafrodites o dioiques, blanquinoses o groguenques, en 
raims o panícules, rarament solitàries, acompanyades de bràctees, perigoni 
interiorment petaloide, verd per fora, amb 3-5 divisions, 3-5 estams, anteres 
introrses, estil simple, estigma enter o trilobat i per fruit una drupa o un 
aqueni coronat pels lòbuls incurvats del perigoni. Herbes o petits arbustos 
de fulles enteres, alternes i sense estípules, paràsites que fixen llurs arrels 
sobre les d'altres plantes. 
Petits arbustos de fulles persistents, dioics, flors trímeres, groguenques, 
drupa globulosa, vermella. —. . . . . . . . . . . 612. OSYfIS. 
i Herbes de fulles caduques, flors hermafrodites, tetràmeres o pentàme- 
res, blanquinoses, fruit aqueni ellipsoidal, verd. . 613. Thésium. 
Gènere 612, — OSYRIS L. 
(Dioscòrides i Plini parlen de l'Osyris, planta de rames negres i flexibles, que hom iden- 
tifica amb el ginestó.) 
Plantes dioiques, de flors groguenques, oloroses, les masculines nombroses, 
pedicel-lades, en panícules estretes, les femenines solitàries, sèssils, terminals, 
totes trímeres, perigoni amb tres lòbuls triangulars, tres estams i tres estigmes, 
i per fruit una drupa globulosa, vermella, de la 
grandària d'un pèsol. Arbust de 5-I0 dm, verd, 
glabre, molt ramificat, de branques dretes, pri- 
mes, anguloses, i fulles persistents, verdes, co- 
riàcies, linears lanceolades, agudes, uninerves. 
2,346. — O. alba L. 
(ves no té blanc, però els antics l'anomenaren 
cassia alba.) 
Sinonímia. — Ginesta blanca, gessamí de 
llop, ginestó, cast., retama blanca o loca, guarda- 
lobo, /r., rouvet. 
Geografia. — Marges dels camps i torrents, des de la costa fins a les valls subpire- 
nenques. Floreix a la primavera i fructifica a l'estiu. 
96 
sn 
a IS sat Da 
