PUBLICACIONS DE L:ENSTITUYT DE CILENCEES 
Aristoloquiàcies. G. 620. - Aristolóchia. 
Rizoma tuberós, ovoide, gros (fins de 4-5 cm, de diàm.) i tiges de 3-5 dm, 
dretes, febles, simples o poc ramificades, fulles bastant grans (de 4-6 cm 
d'ample), ovades arrodonides, cordiformes, obtuses o escotades, sèssils o curta- 
ment peciolades, de sina basilar estreta, quasi tancada, glabres per sobre, pu- 
bescents per sota, enteres i llises al marge, flors groguengues, solitàries, tant o 
més llargues que les fulles, peduncle molt més llarg que el pecíol, perigoni pubè- 
rul, de llengieta oveto-oblonga, truncada escotada, un poc més curta que el tub, 
càpsula globulosa, pèndula. 
Geografia. — Prats i llocs herbosos: Falda del Montseny, entre el poble i l'estació 
de Gualba: Entroncament. — Pla de Barcelona (Salv.t) i del Llobregat (Costa, Vay.): 
Girona, d'on s'interna fins a la Cellera, Osor i Amer (Vay.), la Cellera (Cod.). — Abr.- 
Juny. 
2,361. — A. longa L. 
(és una altra de les Aristolochia de Dioscòrides, 
anomenada així pel rizoma allargat.) 
Sinontma. — Aristolòquia llarga, cast., aris- 
toloquia larga. 
Hem la distingeix de l'anterior, amb la 
qual té gran afinitat, pel rizoma tuberós oblone 
cilíndric, fulles mitjanes (3-5 cm d'ample), 
ovades triangulars, cordiformes, mitjanament pe- 
ciolades, de sina basilar ampla, molt oberta, 
flors amb el peduncle quasi igual al pecíol, 
perigoni glabrescent, de llengúeta Janceolada, dues vegades més curta que el tub, 
càpsula ovoido-piriforme, pèndula. 
Geografia. — Terres argiloses, cultivades o incultes: Marges del Besòs, prop de Ba- 
dalona, camps immediats a Sabadell, r., Gelida, Urgell, abundant als sembrats de Me- 
nàrguens. — Pla de Barcelona i del Llobregat (Costa), Empordà, fins a Sagaró, Pla de 
Martís (Vay.), Llers, Figueres (Sen.). — Abr.-Juny. 
