PUBLICACIONS DE HS ENSTIDUT, DE CLENCTES 
Euforbiàcies. G. 621. - Euphórbia. 
o ramificades, frequentment amb branques floríferes infraumbelllars, fulles 
linears, agudes, truncades, mucronades, petites, acostades, sèssils, enteres, 
les umbel:lars linears lanceolades, dilatades i subcordiformes a la base, bràc- 
tees de la mateixa forma, però més petites, umbel:la de 3-4 radis, glàndules 
en forma de mitja llima, de puntes llargues, grogues, càpsula de 2 mm, glo- 
bulosa trígona, glabra, de solcs superficials, coques rodones, llises, àPteres, 
llavors ovoido-tetragonals, d'un gris perla, tuberculoses, amb carúncula reni- 
forme. 
8 retusa L. — Fulles truncades mucronades, o retuses. 
4 tricuspidata Roch — Fulles dilatades tridentades a l'àpex. 
Geografia. — Llocs arenosos o pedregosos: Freguent al litoral, Vallès, Penedès, 
Bages, Baix i Alt Empordà — La Cellera (Cod.i), Vic, Berga, Ripoll (Salv.l, Costa), 
Olot (Tex.), Ribes (Vay.). No escassegen les dues varietats. — Maig- Jul. 
2,385. — E. sulcata De Lens 
(per les llavors amb un solc a cada cara.) 
Anual, d'arrel cònica, prima, flexuosa, tija 
de 4-I0 cm, dreta o prostrada ascendent, 
ramificada a la base, fullosa, de fulles Lnears 
cuneiformes, obtuses, truncades, escotades i 
mucronades, enteres, les inferiors més petites, 
les umbel:lars semblants a les caulinars, bràc- 
tees ovato-lanceolades, lliures, agudes, umbel'la 
de 2-4 radis fins i bifurcats diverses vegades, 
glàndules en forma de mitja llima, d'un vermell 
fosc, amb les puntes més pàllides, càpsula pe- 
fita, trigona, glabra, de solcs molt oberts, coques 
obtusament carenades i finament rugoses, llavors 
ovoido-hexagonals, grisenques, amb un solc llarg 
i profund a cada cara, carúncula reniforme. 
Geografia. — Camps i terrenys incultes secs i àrids: 
Bastant comuna als camps i vinyes del Vallès, Bages, 
Puigreig —: Sallent, Puigreig (Puj., C.), com a espècie 
raríssima l'assenyala Neyraud, ex Gautier, a la Mare 
de Déu de la Pena. — Maig. 
2,386. — E. falcata L. 
(Per les bràctees dels involucres gairebé folci- 
formes.) 
E. falcata 
132 
