a DS de es La a a a a EE Erns 
PUBLICACIONSCtUDE LL/INSTIT UT DE CIE NGIUES 
Gènere 635. — PARIETÀRIA L. 
(Del llatí parietarius, propi de les parets o murs, perquè s'hi fan aquestes plantes.) 
Plantes polígames, pubescents, de flors verdoses, axil'lars, en glomèruls 
involucrats, perigoni de quatre tèpals, quatre estams de filaments encorbats, 
que després es redrecen amb elasticitat, estigma en forma de pinzell, aqueni 
ovoide comprimit, tancat dins del perigoni tubulós i acrescent. Herbes de fulles 
alternes, enteres, peciolades, amb estípules lliures. 
Plantes anuals, d'arrel i tiges primes, fulles ovades, a penes atenuades, 
trinerves, glomèruls de 3-5 flors. . . . . . 2,419. P. lusitànica. 
Plantes perennes, de rizoma i tija bastant gruixuts, fulles ellíptiques, 
atenuades pels dos caps, multinerves, glomèruls multiflors 
P. lusitànica 
2,420. P. officinalis. 
2,419.—P. lusitànica L.—Helxine Boc- 
cónei Bub. 
(per ésser planta de Portugal, Sxtva fou emprat 
per Dioscòrides per a designar la parietària, 
aquesta espècie és la Parietaria sicula, alsines 
folio de Boccone, autor de la Flora sicula, a qui 
Bubami dedicà la planta.) 
Anual, d'arrel cònica, prima, i tija de 
5-20 cm, filiforme, difusa, molt ramificada, 
pubescent, amb les fulles ovades, petites (I-I'5 
per o'5-I cm), peciolades, trinerves a la base, 
primes, pestanyoses, a penes atenuades a tots 
dos caps, flors en nombre de 3-5, reunides en glomèruls molt petits tot al 
llarg de la tija i de les branques, bràctees lanceolato-linears, iguals o més 
llargues que les flors, perigoni acampanat, poc acrescent, de tèpals ovats. 
Geografia. — Roques i muralles del litoral: Cadaqués (Trem.l), oliverades de Cada- 
qués (Vay.), Banyuls, Cervera i altres llocs fronterers (Gaut.), Banyuls, a can Campa 
(Bub.), Port-Bou (Fr. Agustíl), Menorca, S. Joan (Fontl). — Abr.- Juny. 
160 
pe de PSP 
