PUBLLCACIONS: DE: L'INSTIDUTV DE CIENCIES 
Cupulíferes. G. 639.- Quercus. 
cames blanament aplicades, les inferiors ovades, les superiors linears lanceo- 
lades, gla cilíndrico-oblonga o subglobosa, llevat de la punta glabra. 
Geografia. — Muntanyes pròximes a Barcelona, matolls d'Horta, Vallvidrera, etc. 
(Costa), boscos pròxims a S. Hilari 2 (Cad.). — Maig-Juny, f., fr. Set. (). . 
2,428. — Q. pubéscens VVilld. — Q. la- 
nuginosa Thuill. 
(pubescens, perquè té les fulles pubescents, lanu- 
ginosa, pel toment dens, sobretot quan les fulles 
són joves, que cobreix llur cara inferior.) 
Sinonímia. — Roures cast., roble, /v., rouvre. 
Arbre de poca talla, d'arrel 40 estolonífera, 
tronc tortuós, branques joves flexibles, pubes- 
cents, fulles pinnatilobades, de base imeguilàtera 
RES O EE i subcordiforme, peciolades, al principi molt 
tomentoses per sobre, i quan són adultes b/an- 
ques tomentoses pel revers i glabrescents per l'anvers, aments clars, fruits 
aglomerats, subsèssils, cúpula grisa fomentosa, d'escames aplicades, les supe- 
riors amb la punta lliure, gla ovoide. 
Geografia. — Costes i boscos secs, especialment calcaris: Frequent al Vallès, particu- 
larment cap a l'Obac — Abundant a la part Oriental de Bages (Font): zona baixa i co- 
marques interiors: Vall d'Aran (Costa), Baricauba, les Bordes (Llen.): estès per les zones 
muntana i mitjana (Vay.). — Abr.-Maig, fr. Set. 
2,429. — Q. sessiliflora Salisb. 
(perquè té les inflorescències femenines curta- 
ment pedunculades, gairebé sèssils.) 
Sinoníma. — La de l'espècie anterior. 
Arbre de gran talla, de branques esteses, 
fulles seques però persistents a l'hivern, bran- 
ques joves fràgils, glabrescents, fulles trans- 
ovades, sinuato-lobades, de lòbuls obtusos, 
peciolades, d'un verd fosc per sobre, glabres o 
subtomentosos per sota, flors femenines sèssils, 
Q. sessiliflora 
(1) L'única localitat catalana on hem vist aquest roure és a la Serra de Prades, sobre granit i gresos, 
des de 1,000 M en amunt, on forma espessos bosquetons i rebolledes, o bé sol o més o menys mesclat amb 
el Pinus silvestris. Tenim per no certes les cites de Costa, la de Prades ja fou de Salvador. (F. Q.). 
170 
