PUBLIGCACIONS MD ESE MN SEU, DE (CTE NICISES 
Salicàcies. G. 643. -Sàlix. 
ques i sedoses per sota, a la fi glabrescents, feblement nervades, enteres i 
pestanyoses, breument peciolades, aments coetanis de les fulles, oblongs o ci- 
líndrics, llargament pedunculats, mot fullosos a la base, escames peludes, fer- 
muginoses, dos estams lliures, d'anteres grogues, estil llarg, estigmes bífids, de 
divisions linears, càpsula cònica, peluda gvisenca, subsèssil, de pedicel més curt 
que la glàndula. 
Geografia. — Zona alpina del Pireneu: Al Pendís, Coll de Jou — Coma d'Orri, Coma- 
bella, la Tossa (Vay.), Puigmal (Puigg., Bolòs), Coma de Vaca (Cuffí), pastures humides 
i torberes de la cadena fronterera del Canigó fins a la vall de Cerdanya (Gaut.), Caldes de 
Bohí (Gonz.t), Castanesa, Bassivé, Port de Viella (Costa), Port de Benasc (Zett.), pas- 
tures de Ruda, Pomero i Artiga de Viella (Llen.l), Ports de la Forqueta i de Beret (Timb.). 
— Juliol. 
2,436. — S. reticulata L. 
(per la nervadura reticulada de les fulles.) 
Petit arbust d'I-4 dm, prostrat, tortuós, 
de branques i fulles joves peludes, fulles 
tvansovato-orbiculars, llargament peciolades, d'un 
verd fosc i rugoses per sobre, glauques sedo- 
ses i fortament nervades, reliculades, per sota, 
aments llargament pedunculats, solament fullosos 
e la base, prims, cilíndrics, tardans, escames 
peludes, ferrugimoses, dos estams lliures, d'ante- 
res violades, estil curt, càpsula peluda grisenca, 
subsèssil, de pedicel més curt que les glàndules. 
S. reticulata 
Geografia. — Llocs pedregosos i humits de les altes 
muntanyes: Núria, Coma de Vaca (Vay.), Madrès, Vall 
d'Eina (Gaut.), roques i pastures de la zona alpina als 
Pireneus centrals, Castanesa, Bassivé, Maleides (Zett., 
Costa), Port de la Forqueta (Timb.), Pomero (Llen.l), 
Ruda, Vall del riu Negre (C. et S.). — Jul. 
2,437. — S. herbàcea L. 
(per les rames, herbàcies, a penes lignificades, 
és l'Herba facie pyrolae de Martin.) 
Petit arbust d'I-3 dm, tortuós, de tija sub- 
terrània, serpentejant i radicant, que produeix 
S. herbàcea 
180 
pd and 
