PUBLICACIONS,DENE AN SIM DU DE CLENCREES 
Salicàcies. G. 643. -Sàlix. 
brillants, fulles el'libtico-oblongues, transovades o ovato-lanceolades, agudes, 
subsèssils, denticiflades glanduloses o quasi enteres, d'un verd clar i lluents 
per sobre, glauques i a vegades sedoses per sota, feblement nervades, aments 
tardans, petits, d- fullosos a la base, els masculins subsèssils, els femenins 
pedunculats, escames peludes, brunes o ferruginoses, dos estams lliures, anteres 
grogues, estil llarg, estigma bífid, càpsula Pubescent, ovoido-cònica, subsèssil, 
de pedicel més curt que la glàndula. 
Geografia. — Pastures de les altes muntanyes: Vall d'Eina (G. et G., Gaut., Compy.), 
paratges fronterers de la Vall d'Aran (Zett., G. et G.). — Jul. i 
2,440. — S. phylicifólia L. 
(per tenir les fulles semblants a les d'alguna 
Phylica, gènere de vamnàcies exòtiques.) 
Arbust de 4-I0 dm, de branques tortuoses, 
glabres, fulles oblongo-lanceolades, subacumi- 
nades, curtament peciolades, enteres o amb 
algunes dents molt poc profundes i escasses, 
verdes i lluents per sobre, glaucescents, pàl'lides 
i poc nervades per sota, estípules petites, ova- 
des, oblíques o nul'les, aments precursors o 
quasi coetanis de les fulles, subsèssils i amb 
bràctees foliàcies a la base, escames peludes, 
negroses, dos estams lliures, anteres grogues, estil llarg, estigma bífid, càpsula 
peluda, ovoide allargada, de pedicel 2-3 vegades més llarg que la glàndula. 
S. phylicifólia 
Geografia. — Llocs humits de les altes muntanyes: 
Montgarri, a la ribera del Pallaresa (Llen.'), al peu 
del Port de la Picada, al costat d'Artiga de Lin 
(Zett.), Tredós, Beret, Ruda (C. et S.). — Maig-Jul. 
2,441. — S. càprea L. 
(algún botànic prelimneà, com Gesner i Taber- 
naemontanus, empraren ja aquest mot específic: 
Salix caprea rotundifolia i S. caprea lati- 
folia, caprea, fal vegada és usat ací significant 
sarmentós.) 
S. càprea 
Arbre o arbust de 3-10 m, de branques 
182 
du 
4 o 
