FLORA DE CATALUNYA 
Salicàcies. G. 643. -Sàlix. 
patents erectes, rodones, prompte glabres, fulles grans, ovades el'líbliques, 
acuminades, amb la punta corbada cap a un costat, peciolades, enteres o 
lleugerament ondades crespes, verdes i lluents per sobre, blanques tomentoses 
i feblement nervades per sota, estípules reniformes, aments precursors de les 
fulles, grans, oblongs o cilíndrics, densos, subsèssils, escames Peludes, brunes, 
estil curt, estigmes bífids, càpsula tomentosa, llargament ovoide cònica, de pedi- 
cel 3-4 vegades més llarg que la glàndula. 
Geografia. — Llocs frescos i humits del Pireneu: Setcases (Isernl, Vay.), S. Joan de 
les Abadesses, muntanyes de Ger., la Tossa (Vay.), d'Artiga de Viella a Pomero, Artiga 
de Lin (Llen.l), bastant comuna als prats humits de les muntanyes baixes (Zett.), entre 
Fos i Viella (C. et S.). — Maig. 
2,442. — S. tarraconensis Pau 
(per haver estat descoberta a les muntanyes de 
Tarragona.) 
Es diferencia de l'anterior, amb la qual té 
gran afinitat, per les fulles molt més pelites, 
suborbiculars, ondades al marge, subsèssils, 
aments femenins i càpsules molt petits. 
Geografia. — Ports de Tortosa, als penyals calcaris 
del Mont Caro, a 1,400 m., 15 de juny de 1915, Font 
legitt (3). 
2,443. — S. aurita L. 
(del llatí auritus, orellut, per al'lusió a les estí- 
pules, que són molt ostensibles.) 
Arbust d'I-3 m, de branques difuses, angu- 
loses, solcades, glabres, brunes vermelloses, de 
fusta estriada sota l'escorça, fulles petites, 
transovades, de punta corbada, curtament pe- 
ciolades, ondades fistonades, d'un verd grisenc, 
rugoses i pubescents per sobre, glauques to- 
mentoses per sota, estípules grans, reniformes, 
dentades, aments precursos de les fulles, pe- 
S. aurita 
(1) Per a més detalls referents a aquest Salix, que també he trobat a les muntanyes de Cardó, pot ésser 
consultada la monografia de R. Goerz, 4Les saules de Catalogner, Cavantllesia, vol. II, p. 137 i seguents. 
(F. Q.). 
183 
