EE ORAL DES CAE, U NS YA 
Salicàcies. G. 643. -Sàlix. 
Arbust o petit arbre de 2-3 m, de branques dretes, primes, glabres, llises, 
lluents, vermelloses, fulles generalment oposades, subsèssils, fransovades lan- 
ceolades, agudes, planes, denticulades en llur part superior, glauques, glabres, 
aments frequentment oposats, precursors de les fulles, sèssils, cilíndrics o ar- 
quejats reflexos, densos, escames Peludes, negroses, dos estams enterament sol- 
dats i formant 4n sol estam d'antera quadrilocular, purpúria, estil molt curt, 
estigmes enters, ovats, càpsula ovoide, oblusa, tomentosa, sèssil, amb la base 
ultrapassada per la glàndula. 
Geografia. — Vores de rius, rieres i torrents: Al Vallès, Terrassa, Castellgalí, vores 
del Llobregat, Lleida, vores del Segre, Entroncament, Montsoliu, S. Miquel del Fai — 
Lluçanès, Olot (Vay.), vores del Fluvià (Tex.), vores del Cardoner, torrents d'Arbúcies 
(Costa), Prats de Molló (Gaut.), Vall d'Aran (Costa), Fos, Viella, Arties, etc. (C. et S.). — 
Abril-Maig. 
2,446. — S. incana Schrant —S .clan- 
destina Lap. 
(del llatí incanus, canós, alludint al toment 
blanc del revers de les fulles.) 
Sinontma. — Sarga, cast. salcina. 
Arbust d'I-4 m, de branques joves verdes, 
brunes o negroses, glabres o subtomentoses, 
fulles linears o lanceolato-linears, acuminades, 
atenuades en curt pecíol, revolutes pel marge, 
ElacanR o enteres o feblement denticulades glandulo- 
ses, glabres i verdes per sobre, blanques to- 
mentoses per sota, aments precursors de les fulles, cilíndrics, prims, -- ar- 
quejats, subsèssils, escames glabrescents, grogues 
o vermelloses a l'àpex, dos estams soldats a la 
base, anteres grogues, estil bastant llarg, estig- 
mes curts, bífids, càpsula ovoido-cònica, aguda, 
glabra, curtament pedicel/lada. 
Geografia. — Frequent per vores de rius i corrents 
det ot el país, des del litoral al Pireneu. — Març-Abr. 
2,447. — S. viminalis L. 
(del llatí viminalis, que ja vímels.) 
Simonímia. — Vimetera, —vimenera: cast., 
mimbrera, /7., osier blanc. 
24 185 
