PUBLICACIONS DE LAN SU UD DE CLENCÇIEES 
Família 114. — PLATANÀCIES LESTIB. 
(Del gènere Platanus.) 
Plantes monoiques, de flors reunides en aments globulosos, penjants, uns 
masculins i altres femenins, perigoni substituit per escames linears espatu- 
lades, estams indefinits, estil simple, alenat, lateralment estigmatifer a l'àpex, 
fruit en aqueni coriaci, rodejat a la base de pèls articulats. Arbres de gran 
talla, de fulles alternes, palmatilobades, de 3-5 lòbuls dentats, pubescents 
en llur primera edat, després glabres, peciolades i amb estípules soldades en 
forma de collar. 
Gènere 645. — PLATANUS L. 
€ 
(Del grec mÀdravoç, amb què era coneguda l'espècie segúent, probablement derivat de 
mÀazòç, ample, al'ludint a la forma de la copa.) 
2,457. — P. vulgaris Spach 
(perquè és l'espècie vulgarment coneguda.) 
Raça P. orientalis L. — Fulles subcordifor- 
mes a la base, tripartides, de divisions lanceo- 
lades. 
Raça P. occidentalis L. — Fulles llargament 
cuneiformes a la base, anguloses, amb cinc 
angles obscurament lobats. 
Geografia.— El primer, procedent de l'Orient, hom 
el cultiva als passeigs, carrers, carreteres, jardins, etc., 
com arbre d'ornament i d'ombra, el segon, originari de 
Virgínia, més rarament cultivat que l'anterior, viu com a semiespontani a la vora es- 
querra del Llobregat, al peu de la Puda. — Març-Abr. 
P. vulgaris 
192 
