PUBLICACIONS DE L'INSTA CUA DE CVENCIES 
Família 117. — HIDROCARIDÀCIES LINDL. 
(Del gènere Hydrocharis.) 
Plantes dioiques, de flors regulars, blanques o violàcies, tancades dins 
d'una espata, perigoni de sis tèpals biseriats, els tres externs (sèpals) herba- 
cis, els tres interns (pètals) petaloides, o tots ells petaloides, 3-I2 estams, un 
estil, 3-6 estigmes bífids o escotats, ovari adherent, fruit bacciforme. Herbes 
aquàtiques, de tija prima i fulles fasciculades o verticillades. 
Fulles flotans, fasciculades, orbiculars cordiformes, flors d'un blanc 
groguenc, de més d'un cent., pètals molt més llargs que els sèpals, 
dotze estams, sis estigmes bífids . . . . 650. Hydrócharis. 
Fulles submergides, ternades, oblongues obtuses, ondades denticulades, 
flors d'un blanc rosat o violàcies, de tres millímetres, pètals més llargs 
que els sèpals, 3-9 estams, tres estigmes escotats . 651. Helodea. 
Gènere 650. — HYDRÓCHARIS L. 
(Del grec òòop, aigua, i gúpte, ornament, gràcia.) 
Flors blanques, tacades de groc, de més d'un centímetre, les masculines 
en nombre d'1-3 en una espata bivalva sostinguda per un llarg peduncle, pè- 
tals orbiculars, molt més llargs que els sèpals ovato-oblongs, dotze estams, 
les flors femenines solitàries, llargament pedunculades, en una espata uni- 
valva, tres escames filiformes oposades als pètals, tres estaminodis, estil curt, 
sis estigmes bífids, baia ellipsoide, de sis cavitats. Herbes perennes, de rizo- 
ma estolonífer, estolons prims, llargs, flotants, amb fulles fasciculades i Aors 
als nusos. 
2.464. — H. Morsus-ranae L. 
(del nom de morsus-rane, mos de granota, 
amb què fou designada per alguns botànics 
prelinneans. Sembla alludir a l'escotadura de 
la base de les fulles, que el vulgar hauria atri- 
buit a una mossegada de granota.) 
Geografia. — Aigúes estancades o de curs lent: 
Castelló d'Empúries — Roses, Sant Pere Pescador 
(Vay., Cuffi), prop de Figueres, Vila-sacra, Roses 
(Bub.), Riumors (Queraltl) — Juny-Set. 
202 
