PUBLICACIONS DE L'INSTIEUT DE CIENCIES 
Gènere 655. — ALISMA L. 
(El mot ditoua ja fou emprat per Dioscòrides, per a designar una planta 
amb fulles de plantatge.) 
Flors hermafrodites, blanques o rosades, verticillades, en umbella terminal 
o en llarga panícula, tèpals interns petaloides, més grans que els externs, que 
són herbacis, caducs, 6-12 estams de filaments filiformes, anteres introrses, 
dorsifixes i per fruit un poliaqueni d'aquenis comprimits o angulosos, verti- 
cillats o en capítol. Herbes perennes, de tija escapiforme, fulles radicals llar- 
gament peciolades, cordiformes o lanceolades, amb 3-7 nervis. 
Flors bastant grans, en umbella terminal o en 2-3 verticils superposats. 
aquenis transovoides, mucronats, amb cinc angles, multiseriats en 
capítols globulosos, fulles lanceolato-linears, atenuades pels dos caps, 
TTIMÈRVIES a At an A COI GI ESS 
Flors petites, en nombrosos verticils superposats formant una panícula 
piramidal, aquenis ovoides, obtusos, molt comprimits, uniseriats, fu- 
lles ovades cordiformes, amb 5-7 nervis . . . . A. Plantago. 
2,469. — A. ranunculoides L. 
(per la semblança de la planta, i sobretot dels 
capítols fructifers, amb els Ranunculus.) 
Rizoma fibrós i tija d'1-3 dm, dreta, amb les 
fulles totes radicals, també dretes, lanceolades 
linears, llargament peciolades, atenuades pels 
dos caps, trinèrvies, flors d'un blanc rosat, bas- 
tant grans, en umbella terminal o en 2-3 verti- 
cils superposats, separats, peduncle molt llarg, 
tèpals interns 4-5 vegades més grans que els 
externs, rodons, denticulats, aquenis trans- 
ovoides, mucronats, amb cinc angles promi- 
nents, desiguals, multiseriats, en capítol globulós. 
Alisma ranunculoides 
Geografia. — Llocs pantanosos o inundats: Castelló d'Empúries, cap a Palau, Vidreres 
— Cap a la Llacuna (Salv.), Olot, al pla de la Pinya (Vay.), Roses (Bub.) — Maig-Set. 
208 
