FSE ORAL DE GIA UNE A 
Liliàcies. 
Tèpals soldats, estams inserits al tub del perigoni, fulles totes radicals. 
8 9. 
Tèpals lliures, estams inserits a la base dels tèpals o al receptacle... 139. 
( Flors en raim multiflor dens, perigoni caduc, càpsula trígona, amb els 
CarPeISNCOMPRINTtS, CQUES as 10. 
9 
Flors en raim pauciflor fluix, perigoni qorcescert) Cipeula Eelteieena. 
AM DLEISICARPEISL A REOCONTES A Sea o gan 
estams inclusos, filaments filiformes . . . . . 686. Muscari. 
Perigoni tubulós acampanat, violaci verdós, amb sis lòbuls drets, estams 
i. urceolat, blau o violaci brunenc, amb sis dents pàtulo-reflexes, 
I quasi exerts, filaments dilatats a la base . . . — 685. Bellevàlia. 
Flors blaves, perigoni tubulós, inflat a la base, amb sis lòbuls pàtulo- 
reflexos, llavors globuloses, amb carúncula . 684. Hyacinthus. 
11 ( Flors groguenques, perigoni tubulós, a penes inflat a la base, amb els 
tres lòbuls interns erectes convergents i els tres externs recorbats, 
llavors planes, sense carúncula . . . . . 667. Uropétalum. 
Flors en umbella o capítol, tancats abans de l'antesi en una espata uni- 
12 o bivalva, plantes d'olor forta, alliàcia. . . . . 672. Àllium. 
Flors solitàries, en raim o en corimbe, sense espata ni olor aHiàcia. 13. 
Tija escapiforme, inflorescència nua o bracteolada, llavors negres . 14. 
13 , Tija dE fullosa a la base o sota la inflorescència, llavors generalment 
PaLIdeSR On DLOgUEn UES a a IO. 
llavors discoidals, alades, flors blanques, en raim espiciforme, estil 
3 filiforme . . . dc ae 1668. Urginea: 
4 i Llavors globuloses o enioeda dors dares o blanques, en raim o en 
cocimbe, estils generalment dilatat a. 15. 
( Flors blaves, filaments estaminals filiformes o lanceolats 669. Scilla. 
15 ( Flors blanques, almenys per dins, filaments estaminals dilatats i alenats. 
670. Ornithógalum. 
Flors petites (menys de 2 em de llarg), dretes, en umbella o en inflores- 
cències subracemoses, rodejades de fulles florals, tèpals estesos en 
estrella durant la florescència, grocs per dins i verdosos per fora, lla- 
16 vors subglobuloses o anguloses . . . . . . . . 671. Gàgea. 
Flors grans (més de 2 cm de llarg), fregientment penjants, solitàries o 
en corimbe fluix, tèpals drets o reflexos, llavors generalment planes. 
17. 
219 
