BILORA. DESCATADUNYA 
Gènere 664. — TÚLIPA L. 
(De fuliban, corrupció europea del mot persa dulbend, el turbant, amb el qual comparen 
les flors d'aquestes plantes els pobles orientals. ) 
Flors grogues o d'un blanc rosat, dretes o capbaixes abans de la floració, 
solitàries, perigoni caduc, acampanat, tèpals drets, filaments estaminals di- 
latats a la base, inserits al receptacle, anteres dretes, basifixes, estil nul, tres 
estigmes, llavors nombroses, planes. Plantes bulboses, amb 2-5 fulles linears 
o linears lanceolades. 
Bulb llanut per sota la túnica, de dos cent. de diàmetre, tèpals blancs 
i. interiorment i exteriorment rosats, els externs aguts, els interns ob- 
tusos, tots glabres com els filaments estaminals, amb una taca violà- 
I cianpropiderla base L a Maza Es . T. Clusiana. 
Bulb glabre, d'un cent. de diametre, tèpals grocs, els externs verme- 
llosos per fora, tots acuminats, sense taca a la base, però els interns 
i barbuts inferiorment, així com els filaments estaminals . . . 2. 
Bulb sense estolons, tija bastant robusta, quasi sempre trifila, tèpals 
de 3-5 cm de llarg, barbuts a l'àpex, molt desiguals, els externs lan- 
ceolats, els interns ovato-lanceolats, molt més amples, càpsula molt 
2 més ds quevampla SV ESTRIS) 
Bulb amb nombrosos estolons, tija feble i més curta, quasi sempre difilla, 
tèpals de 2-3 cm de llarg, glabres a l'àpex, quasi iguals, tots lanceo- 
lats, càpsula quasi tan ampla com llarga. . . . . T, Celsiana. 
2,480. — T. Clusiana DC. 
(dedicada al famós botànic prelinneà Charles 
de V'Ecluse, Carolus Clusius, que s'ocupà d'a- 
questa espècie.) 
Bulb petit, estolonífer, fortament llanut sota 
la túnica bruna que l'envolta, ovoide agut, sol- 
cat i barbut a l'àpex, tija de 2-4 dm, bastant 
prima, uniflora, nua superiorment, amb 3-5 fu- 
lles llargues, glauques, llargament embeinado- 
res, canaliculades, les inferiors lanceolato-li- 
nears, obtusiúscules, les superiors linears acu- 
minades, generalment més curtes que la tija 
223 
