PUBLICACEVONS DE EINS TE RUR DE (CIENCIES 
Gènere 665. — FRITILLÀRIA L. 
(Del llatí frifillus, cornet, per la forma de les flors.) 
Flors capbaixes, solitàries, d'un bru purpuri, amb taques quadrades que 
simulen les d'un escaquer, perigoni acampanat, caduc, de tèpals lliures, amb 
una fosseta nectarífera a la base, filaments estaminals filiformes, glabres, in- 
serits a la base dels tèpals, tres estigmes linears, càpsula transovoide o oblon- 
ga, llavors nombroses, planes. Bulb petit, cobert per una túnica blanquinosa, 
tija nua en el terç inferior, amb 7-I0 fulles dretes, les inferiors lanceolades 
linears, obtusiúscules, les superiors linears acuminades. 
Perigoni acampanat cilindroide, contret al mig, tèpals arquejats recor- 
bats, els exteriors oblongs, els interiors transovato-cuneiformes, mu- 
cronats, anteres breument apiculades, fulles inferiors de 5-I0 mm 
d'amplada, les superiors linearsie EN. pyrenaica. 
Perigoni acampanat inflat, tèpals drets, els externs oblongs, els interns 
transovats, obtusos o mucronats, anteres mútiques o apiculades, fulles 
totes més estretes, les superiors linears alenades . —F. Boissieri. 
2,483. — F. pyrenaica L. 
(perquè es fa als Pireneus.) 
Bulb globulós, petit, d'un blauc groguenc, 
amb túniques brunes, tija de 2-4 dm, dreta, 
prima, nua en el terç inferior, amb 7-I0 fulles 
i o alternes o les dues inferiors oposades, lanceo- 
o lades linears, obtusiúscules, les superiors li- 
nears acuminades, flor gran (3-3'5 cm de llarg), 
perigoni acampanat cilindroide, contret al mig, 
que recorda la corolla de la Campanula speciosa, 
tèpals un poc arquejats reflexos, els exteriors 
oblongs, els interiors transovato-cuneiformes, 
mucronats, anteres breument apiculades, estil a tot tirar fes fins a la tercera 
part superior, càpsula cblonga o transovoide, més llarga que ampla. 
Fritillària pyrenaica 
Geografia. — Boscos i pastures de les muntanyes: Coll de Núria, r. (Puj., J.), Vall 
d'Eina (Compy.), llocs fronterers del Pireneu oriental (Gaut.), zona alpina inferior del 
226 
