PUBLICACLONS DE L'INSTITUT DE CIENCIES 
Liliàcies. G. 671. - Gàgea. 
2,500. — G. foliosa R. et Sch. — G. po- 
Iymorpha Boiss. 
(és l'Ornithogalum foliosum de Presl, així 
anomenat perquè, a diferència del que ocorre 
Po en les espècies d'aquell gènere, aquesta té la 
i tija fullosa , polymorpha, per la inconstància 
o de la forma d'aquesta estirp.) 
i 
o Dos bulbs drets en una mateixa túnica, el su- 
$ i o perior més petit, reticulat alveolat, tija de 6-15 
Gàgea foliosa io centímetres, peluda, que neix entre els dos 
I bulbs, amb 2-5 fulles caulinars alternes, un poc 
separades, glabres o pestanyoses, ascendents, 
frequentment bulbíferes a l'axila, dues fulles radicals estretament linears, 
quasi planes, 1-2 vegades més llargues que la tija, flors en nombre d'1-5 en 
corimbe fluix, pedicels glabrescents o £ peluts, prims, tèpals oblongs, obtu- 
siúsculs, peluts per fora, que ultrapassen d'un terç la llargada dels estams. 
Geografia. — Terrenys incultes o rocosos: Lleida, a les Torres o Navés (Agelet, sub 
G. bobemica, in Hb. Cad.l), 13 gener 1873. 
N. B. No difereix d'altres exemplars recol'lectats pel propi Agelet al Cerro del Ge- 
neralife (Granada). 
2,501. — G. lútea Rer-Gavvler 
(és l'Ornithogalum iuteum de Limné, que com- 
prèn gairebé toles les Gagea , de luteus, groc 
pel color de les flors, extraordinari dins el gè- 
nere Ornithogalum.) 
Un sol bulb dret, tunicat, que produeix una 
fulla radical lanceolada linear, ampla de 6-12 
millímetres, més llarga que la tija, de 15-25 
centímetres de llargada, bruscament contreta 
io oa l'àpex, llargament atenuada a la base, dues 
io fulles involuerals lanceolades, desiguals, quasi 
oposades, pestanyoses, més curtes o poc més 
llargues que les flors, aquestes en nombre de 3-7, en corimbe fluix, pedicels 
glabres, sense bràctees, tèpals oblongs, obtusos, també glabres, amb una 
banda dorsal verda. 
Gàgea lútea 
242 
Dep pe 
