ML OR A DE 4GAEMEIU NY A 
Liliàcies. G. 671. - Gàgea. 
Geografia. — Boscos frescos i pastures de les muntanyes: Vall d'Eina (Compy.), Vall 
d'Eina, Montlluis, Ribera de Viella (Lap., sub Ornitb. luteum L.), Artiga d'Arlòs, Artiga 
de Lin (C. et S.), Vall d'Aran, sobre el Gúell del Jueu (Soulié, in Herb. Cad.) — 
Abr.-Juny. 
N. B. Per més que Terracciano en la seva excel'lent revisió monogràfica de les Gagea 
de la flora espanyola considera dubtosa l'existència d'aquesta espècie en el Pireneu català, 
no veiem diferències entre la planta aranesa col'lectada per Soulié, la de Ginebra, de 
Reuter, i la dels Alps de Savoia, recollida per Bourgeau i repartida com a G. alpina. 
OO fistulosa Rer-Gavvler. 
(dedicada a Pierre Liotard, director del jardí 
botànic de Grenoble en el segle XVIII , fistulosa, 
per les fulles fistuloses.) 
Dos bulbs drets, llisos, dins d'una mateixa 
túnica, entremig dels quals surt la tija de 5-I5 
centímetres, nua, amb 1-2 fulles radicals subli- 
nears, semicilíndriques, fistuloses, dretes, més 
llargues que la tija, dues fulles involuerals lan- 
ceolades, oposades, la inferior més ampla, es- 
patiforme, acuminada, més curtes que les flors, 
aquestes en nombre d'r-5, en corimbes, pedicels peluts, generalment sense 
bràctees, drets, 2-3 vegades més llargs que el perigoni, tèpals ellíptico-lanceo- 
lats, obtusos, glabres, el doble llargs que els estams, càpsula turbinada, lla- 
vors ovoides, estriades. 
SON 
Gàgea Liotàrdii 
Geografia. — Pastures de la zona alpina: Puigmal i de Setcases a Núria (Vay.), Nou- 
fonts (Puj., J.), Coll de Núria (Compy.), Setcases (Isern), Valls de Morens i d'Eina 
(Gaut.), Penyablanca (Bub., Zett., Lezatl), Bielsa (Loscos ex Terr.), Pomero i Mari- 
manya (Llen.t), Ruda (C. et S.), Areu (Font) — Jul.-Ag. 
1 2,503. — G. arvensis R. et Sch. 
(del llatí arvum, el camp, perquè sol fer-se a 
io les terres de conreu.) 
Dos bulbs llisos dins d'una mateixa túnica, 
fibres radicals primes, filiformes, descendents, 
tija de 4-I5 cm, nua flexuosa, ordinàriament 
I bulbífera, dues fulles radicals linears, trique- 
tres o carenades, canaliculades recorbades, 
molt més llargues que la tija, dues fulles invo- 
io luerals suboposades, lanceolades, més amples 
o que les radicals, iguals a les flors o més llar- 
a EES LES II AE o gues, flors en nombre de 3-12, en corimbe, pe- 
243 
