PU B ECA CIONS DE CIONS TI OD DES CIENCIES 
Liliàcies. 
Àllium polyànthum 
G. 672. - Àllium. 
2,510. — A. polyànthum R. et Sch. 
(del grec molòc, molt, 4 àvdoc, flor, per les 
flors nombroses en la inflorescència.) 
Dos bulbs principals rodejats de nombrosos 
bulbets subsèssils, tija de 4-8 dm, dreta, ci- 
líndrica, robusta, fullosa en el primer terç, gla- 
bra, fulles amplament linears, planes, agudes, 
llises, espata membranosa, caduca, de punta 
aproximadament igual a la umbella, flors ro- 
sades, umbella globulosa, ampla, un poc fluixa, 
capsulífera, perigoni acampanat, tèpals ovats, 
obtusos o mucronulats, carenats, un poc aspres, 
estams inclusos o subexerts, els interns tricuspidats, punta anterífera igual a 
la tercera part de les laterals, anteres grogues, estil exert. 
Geografia. — Camps, vinyes i terres de conreu: Terrassa, bastant comuna — Costes de 
Barcelona i vinyes de les muntanyes veines (Costa), Sant Vicenç de Castellet i altres llocs 
de Bages (Font), litoral gironi, fins a Segaró (Vay.l) — Maig-Juny. 
Allium Ampelóprasum 
2,511. — A. Ampelóprasum L. 
(aumeiórmgasoy fou emprat per Dioscòrides per 
a designar una mena d'all que es feia a les vi- 
nyes, diversament interpretat pel autors pos- 
teriors.) 
Simonímia. — Porradell , cast., ajo-puerro , 
fr., poireau d'été. 
Dos bulbs principals rodejats de nombrosos 
bulbets, tija d'1 m, dreta, cilíndrica, robusta, 
fullosa fins a la meitat, fulles linears lanceola- 
des, planes, aspres al marge i a la carena, es- 
pata membranosa, caduca, de puntes llargues, 
flors d'un rosa lila, umbeHa globulosa, bastant gran, a vegades bulbífera, pe- 
rigoni de tèpals connivents, acampanat, aquells ovats oblongs, amb la carena 
un poc aspra, estams exerts, els interns tricuspidats, punta anterífera quasi 
igual al seu filament, anteres grogues, estil exert, quasi igual als estams an- 
terifers, planta d'olor forta d'all. 
252 
