HLORA DE CATALUNYA 
Liliàcies. G. 672. - Àllium. 
sulífera, amb els pedicels iguals a la flor o més llargs, gradualment engrui- 
xits cap a l'àpex, perigoni acampanat, d'un rosa viu, tèpals ovato-lanceolats, 
estams exerts, els interns trífids, punta anterífera més llarga que les laterals, 
estil igual als estams, ovari oblongo-piramidal. 
Geografia. — Boscos, llocs incultes i terres cultivades: Al Vallès, Montserrat, Bages, 
Vall de Ribes, Montseny, Guilleries, abundant al cim de Sant Miquel Sulterra — Des del 
litoral als Pireneus (Costa), Vic (Masf.), la Cellera (Cod.t), l'Escala, Isona (Bub.), Coll- 
lliure, Vall d'Eina (Gaut.), tota la Vall d'Aran, fins a Montgarri (Llen.), Arties, Salardú 
(C. et S.), Castanesa (Lap.) — Juny-Agost. 
2,516. — A. Schoenóprasum L. 
(mot emprat pels autors grecs per a designar 
una mena d'all, i ressuscitat pels botànics pre- 
linneans, de ogoivoç, jonc i pdoov, all, com si di- 
guéssim all junciforme.) 
Bulbs oblongs, agregats, de túnica membra- 
nosa, grisenca, tija de 2-4 dm, cilíndrica, fis- 
tulosa, fullosa en el terç inferior, fulles subci- 
líndriques alenades, fistuloses, subacanalades a 
la base, de beines estriades, glaucescents, es- 
pata amb 2-3 valves ovades, breument acumi- 
nades, vermelloses, flors rosades, umbella glo- 
bulosa, no bulbífera, pedicels més curts que la flor, tèpals estesos en estrella, 
lanceolats, aguts, carena d'un púrpura fosc, estams iguals a la meitat del pe- 
rigoni, de filaments tots simples i alenats, anteres grogues o brunenques, 
estil inclús. 
Geografia. — Pastures i roques humides de les muntanyes: Núria, cap a Noufonts — 
Prats de Morens, Orri, Núria, Eina i Cerdanya (Vay.), des de la Cerdanya fins a Andorra 
(Gaut.): prop de Vilaller, Castanesa i les Maleides (Zett., Costa), Vall d'Aran (Isernt), 
Salardú, Vall de Bafios (Timb.), les Bordes, Aiguamoix, Ruda, Montgarri (Llen.), Pla de 
Beret (C. et S.), Monteixo (Fontl) — Jul.-Agost. 
255 
