PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIENCIES 
Liliàcies. G. 272. - Àllium. 
Geografia. — Llocs secs i àrids: Empordà, a la dreta de la Muga, entre Pont de Molins 
i Escaules (Sen.l, in Hb. Cad.), la Riba, a l'esquerra del Brugent (Sallent), Mora d'Ebre 
(Duf., ex Colm.) — Jul.-Set. (0 
2,530. — A. paniculàtum L. 
(del llatí paniculatus, paniculat, pels pedicels 
llargs 1 de desigual longitud, que donen a la 
inflorescència un aire de panícula.) 
Bulb ovoide, de túniques membranoses, tija 
de 3-8 dm, dreta, cilíndrica, fistulosa, fullosa 
fins a la meitat, fulles linears, semicilíndriques 
i fistuloses, canaliculades a la base, de 3-5 ner- 
vis sortits, quasi llises, espata bivalva, de val- 
ves lanceolades acuminades, desiguals, termi- 
nades en punta fistulosa i molt llarga, flors 
blanquimoses o rosades, en umbella multiflora 
fluixa, rarament bulbífera, pedicels capillars, molt desiguals, diverses vega- 
des més llargs que la flor, perigoni acampanat, tèpals linears oblomgs, obtusos, 
estams inclusos o un poc exerts, filaments tots simples, alenats, estil inclús, 
càpsula ellipsoide, contreta als dos caps. 
ò longispàtum Regel — Espata tres vegades més llarga que la umbella, 
perigoni verdós o d'un rosa pàlid, umbella no bulbífera, estams un poc exerts. 
Raça A. púllens L. — A. pamculútum 8 púllens G. et G. — Umbella den- 
sa, rodona, flors d'un blanc brut, anteres quasi exertes, estil més curt. 
ÀMium paniculàtum 
Geografia. — Terres cultivades i llocs incultes: Comuna als camps i vinyes del Vallès 
i de Bages — Turó de Montcada i altres llocs (Costa), Bàscara, Siurana d'Empordà, Ba- 
nyoles, Beuda, Segaró, Olot (Vay.). La raça 4. pallens L., comuna a Bages i a Urgell, 
i en aquest darrer lloc no és rara la Ò Jongispalum Regel — Els Prats de Rei (Puigg.l), 
i altres indrets de la Segarra i Cardona (Costa), Puig-reig, Serrateix, Marlés, Casserres, 
Espunyola, Avià, Berga (Puj., C.), Tarragona (Sen.l) — Jul.-Agost. 
(1) També a les garrigues de Sant Guim, a la Segarra alta. — (F. Q.). 
204 
