FLORA DE.CATALUNYA 
Liliàcies. G. 680. - Asphodelus. 
di 2,546 — A. albus Mill. 
(pel color blanc de les flors.) 
Sinonímia. — Porrassa, caramuixa , caste- 
llà, gamón , fr., asphodèle, alède. 
Arrel tuberosa, tija de ro-IS dm, robusta, 
massissa, simple o poc ramificada, fulles lan- 
ceolades ensiformes, triquetres, agudes, flors 
blanques, amb el raquis bru, mitjanes, en raim 
io molt llarg i dens, simple o un poc ramificat a 
i la base, bràctees lanceolades acuminades, d'un 
bru clar, tant o més llargues que el pedicel, 
aquest un poc dilatat a l'àpex i articulat sota la meitat de la seva longitud, 
perigoni de 15-18 mm, de carenes verdes, filaments estaminals lanceolats, 
pestanyosos fins a la meitat, càpsula mitjana o quasi petita, ellipsoide hexa- 
gonal (8-15 x 6-10 mm), amb 4-6 nervis transversals. Planta bastant poli- 
morfa. 
ò pyrenuicus Rouy — A. subalpinus G. et G. part. — Bràctees quasi 
negres, perigoni un poc més gran (18-21 mm), càpsula bastant gran (12 X IO 
milímetres), ellipsoide, amb 6-8 nervis transversals. 
Subesp. A. cerúsifer Gay, pro sp. (sub ccerasiferus, ). — Fulles més am- 
ples, ensiformes, tors en panícula, filaments estaminals ovats i llisos a la 
base, càpsula relativament gran (14-22 mm), subglobulosa o pomiforme, més 
llarga que el pedicel. 
Asphodelus albus 
Geografia. — Costers i muntanyes pedregoses: Sant Llorenç del Munt, Monistrol, 
vora esquerra del Llobregat, Montserrat, Manresa, sobre l'estació del f. c., Montsant, 
abundantíssima a la Plana d'Ancosa, entre Pontons i Sant Magi — Surroca, Sant Joan de 
les Abadesses, Olot (Tex.), la Mola, turons de la Segarra, fins a Balaguer i més amunt, 
Hospital de Benasc i falda de les Maleides (Costa). La Ò pyrenaicus Rouy, a Núria, abun- 
dant a les altures del Pla de Sallent — Setcases, Costabona, Espinabell, Monàs, Talaixà, 
Freixenet (Vay.), vall de Llo (Gaut.), vall de l'Hospital de Benasc i de Luchon, i al peu 
dels Ports de la Picada, de Benasc i la Renclusa (Zett.), Vall d'Aran, a Pomero (Llen.l). 
Ruda (C. et S.). A la mateixa varietat deu referir-se la planta de Costa de l'Hospital de 
Benasac i de les Maleides. La subesp. 4. cerasifer Gay, a la Vall d'Aran (Villiers), Albe- 
res i alguna localitat fronterera (Gaut.), prop de Caseras, però dins de Catalunya (Los- 
cos, in Hb. Costa) — Abr.-Juny. (D 
N. B. Creiem que el color negrós de les bràctees constitueix el caràcter més clar per 
a distingir al primer cop de vista la planta pirenenca de la que hom troba en altres llocs 
de Catalunya. 
(1) Aquest A. cerasifer és molt abundant als Ports de Tortosa. — (F. Q.). 
279 
