FLORA DE CATALUNYA 
Gènere 692. — ROMÚLEA MARATTI 
(Gènere dedicat a Ròmul, fundador i primer rei de Roma, on abunden aquestes 
À plantes.) 
Flors violades o de color de lilà, rarament blanquinoses, en corimbes uni- 
o triflors, cada una rodejada d'una espata bivalva, de valves herbàcies (la 
superior  escariosa hialina al marge), perigoni infundibuliforme, de tub 
curt, tèpals quasi iguals, estams inclusos, d'anteres lanceolades sagitades, 
estil Aliforme, tres estigmes bilobats, càpsula membranosa, subtrígona, 
eHipsoidal, llavors globuloses o anguloses. Herbes de bulb petit, globulós, 
tija curta, fulles radicals i caulinars linears filiformes, arquejades, més llar- 
gues que l'escapus. 
Espata amb dues valves herbàcies, consistents, la superior estretament 
escariosa al marge, flors llargament pedunculades, llavors globulo- 
ses, vermelloses, llises, lluents . . . . 02,567. R. ramiflora. 
Espata amb la valva superior amplament escariosa i hialina al marge, 
flors breument pedunculades, llavors anguloses, brunes, mats, un 
DOC. XASTINAGES de LS 295680: R. Columnae: 
2,567. — R. ramiflora Ten. — Tricho- 
nema ramiflorum Svveet, var. de la se- 
gúuent apud Fiori 
(per la inflorescència ramosa.) 
Tija escapiforme de 5-15 em, amb 2-3 flors 
i 3-6 fulles estretament linears i canaliculades, 
dretes, arquejades recorbades, més llargues que 
la tija, les radicals embeinadores i les inferiors 
reduides al pecíol, flors llargament peduncula- 
des, que ultrapassen visiblement l'espata, val- 
ves herbàcies, la superior estretament escario- 
sa hialina al marge, perigoni d'un violat clar, de tub molt curt, gorja d'un 
groc de llimona, un poc peluda, tèpals lanceolats aguts, estams més llargs 
que el pistil i un terç més curts que el perigoni, filaments grocs, càpsula 
transovoide, llavors globuloses, vermelloses, llises, lluents. 
Romúlea ramiflora 
301 
