FLORA DE CATALUNYA 
Gènere 693. — IRIS L. 
(Del grec Íptç, arc iris, per la diversitat cromàtica del periant d'algunes espècies 
o bé per la gran varietat de colors florals en les plantes d'aquest gènere, aquest 
nom ja fou emprat per Teofrast.) 
Flors blaves, violades, grogues o blanquinoses, regulars, grans, agrupa- 
des en nombre d'r-4 en una espata bivalva, tèpals externs estesos o reflexos, 
els interns drets, estams lliures o soldats inferiorment, drets, anteres oblon- 
gues, basifixes, estil curt, estigmes grans, petaloides, bífids, càpsula trígona 
o hexàgona, trilocular, llavors £: comprimides. Herbes perennes, robustes, 
de rizoma bulbós o tuberós, fulles graminiformes o ensiformies. 
Rizoma bulbós, fulles linears acanalades —. u.e le 2: 
1 i Rizoma tuberós, fulles ensiformes o linears, no acanalades . . 3. 
, Flors solitàries, espata estreta, de valves molt desiguals, tèpals interns 
quasi iguals als externs, fulles subulades acanalades. 
2,569. I. Xíphium. 
j Flors geminades, espata inflada, de valves quasi iguals, tèpals interns 
i molt més curts que els externs, fulles linears acanalades. 
i 2,570. I. xiphioídes. 
2 
Tub del perigoni més curt que l'ovari, tèpals externs glabres. 4. 
3 )'Tub del perigoni tant o més llarg que l'ovari, tèpals externs barbuts 6. 
( Fulles linears graminoides, 1-3 flors violàcies blanquinoses, peduncle 
curt, inclús, espata poc inflada, tèpals externs més llargs, de limbe 
4 imberbe, el doble més curt que l'ungla . . 2,571. I. spúria. 
fruites ensiformes, flors grogues o amb els tèpals externs d'un blau 
CEE rr RI Pen P per SS a P PEA 
/ Tèpals externs blavencs, els interns un poc més curts, iguals o més 
llargs que els estigmes, càpsula ovoide, no apiculada, tija simple, 
planta fètida per la fricció . . . . 2,572. I. foetidíssima. 
Tèpals tots grocs, els interns tres vegades més curts, més estrets i més 
curts que els estigmes, càpsula ellipsoide, apiculada, tija ramificada, 
DIantagnodora ies ei, EE aa 2,573. I. Pseudacorus. 
303 
