PUBLICACIONS DE: L'INS TI AU JDRE (CE SNC DES 
Orquidàcies. G. 701. - Seràpias. 
soldats en quasi tota llur longitud, els dos interns ondats cresps al marge, 
label una vegada i mitja més llarg que el casc, amb dues callositats linears 
i un poc divergents a la base, lòbul mitjà ovat lanceolat, més estret que els 
dos laterals reunits i eriçat de nombrosos pèls. 
Geografia. — Prats i llocs herbosos de les muntanyes i turons meridionals : Sant 
Llorenç de Cerdans (Compy.), Pireneus orientals, prop de Sant Antoni de Galamús, 
de les Alberes (Bub.) — Maig-Juny. La tenim de Florència, collida per H. Groves. 
2,593. — S. Lingua L. 
(per l'aspecte lingiiforme del label.) 
TPuberositats ovoides o globuloses, l'una sès- 
sil, l'altra, més petita, pedicellada, tija d'I-4 
decímetres, dreta, primeta, rodona, verda a la 
base i un poc violàcia a la part superior, fulles 
lanceolades agudes, canaliculades, flors d'un 
vermell clar, mitjanes, en nombre de 2-6 agru- 
pades en espiga curta, ovoide, fluixa, bràctees 
ovades lanceolades, acuminades, multinèrvies, 
i o Si fa no fa de la longitud de les flors, tèpals sol- 
o — dats en casc quasi fins a l'àpex, els externs 
ovats lanceolats, els dos interiors estretament lanceolats, atenuats en llarga 
punta linear, amb 3-5 nervis, label prop de dues vegades més llarg que el 
casc, apartat de l'ovari, amb una callositat negrosa, lluent a la base, lòbul 
mitjà oval lanceolat, agut, glabre, frequentment ondat fistonat al marge, més 
esivet que els dos laterals reunits, d'un color violat — clar. 
Seràpias Lingua 
Geografia. — Boscos i prats: Gavà, Gualba, Vidreres, Blanes, cap a Santa 
Cristina — Proximitats de Barcelona (Salv.l), Sant Feliu de Guíxols (Bub.), Paní, 
Cap de Creus, la Selva, Massanet de Cabrenys, Segaró, i prats del Pireneu, en 
ambdós vessants (Vay.), la Cellera (Cod.l), Calella (Cuní), Vilarnadal, Molins, 
Campmany (Sen.), Ridaura, Vilallonga i Camnprodon (Tex.), Vall d'Aran, a 
Lés (Llen.) i Bossost (C. et S.) — Maig-Juny. 
— AS sta at aa am LL 
