FLORA DE CATALUNYA 
Orquidàcies. G. 702. - Ophrys. 
oblongs, estesos, d'un verd groguenc, amb tres nervis, el del mig molt mar- 
cat per fora, els interns linears obtusos, del mateix color, ondats al marçe, 
label transovat, convex, revolut al marge, un poc escotat, no apiculat, enve- 
llutat, d'un bru fosc, orlat de groc, amb 2-4 ratlles simètriques al centre, 
glabres i blavenques, frequentment unides per una de transversal simulant 
una H, amb dues gibositats poc marcades a la base, ginostem de bec curt, 
recte, obtús. 
Subespècie O. arachnitiformis Camus , O. arachnitiformis Gren. et Phi- 
lippe — Tèpals externs 4. tenyits de color de rosa, label més gran, més viu 
de color, amb un petit apèndix alçat cap endavant. 
Geografia. — Etms i boscos àrids : Costes de Barcelona, el Papiol, Terrassa, 
abundant prop de la confluència de les dues rieres , Gelida, Bages — Vallvidrera 
(Costa), Lluçanès, Besora, Olot, Montcada (Vay.), Castelladral, Gaià, Serrateix 
(Puj., C.), de Figueres a Molins (Sen.), Castelló d'Empúries (Queraltl). La subes- 
pècie O. arachnitiformis Camus, a Terrassa, al bosc de Can Molló — La Cellera, 
a Sant Martí de Cantallops (Cod. l) — Abr.-Maig. 
2,602. — O. atrata Lind. — O. araní- 
fera 8 atrata Rchb., subesp. de la ma- 
teixa ap. Camus i Rouy. 
io (del llatí atratus, ennegrit, pel color fosc del 
label.) 
Aquesta espècie es distingeix essencialment 
de l'anterior pels tèpals interns pubescents, 
ondats i orlats de vermell, pel label d'un púr- 
pura negre, més gran, amb les ratlles longitu- 
dinals no unides per cap de transversal i les 
apòfisis basilars generalment molt sortides, i 
pel ginostem agut. 
Ophrys atrata 
Geografia. — Paratges secs i herbosos: Prop de Girona, a Montagut, passat el 
Ter (Bub.), Cabanes (Sen. l) — Abr.-Maig. 
335 
