PUBLICACIONS DE L'UNSTBIDUT DE CLNENCGIRES 
Orquidàcies. G. 704. - Orchis. 
2,614. — O. Símia Lamx. — O. cerco- 
pitheca Poir. — O. tephrosanthos Vill. 
(del llatí simia, la mona, per la figura del 
label, cercopitheca, de cercopithecus, la mona, 
tephrosanthos, de téppoc, cendra, i àvdoc, flor, 
pel color cendrós de les flors.) 
Tuberositats ovoides o subglobuloses, tija 
de 2-4 dm, dreta o subflexuosa, bastant ro- 
busta, fulles —oblongues, verdes, lluents, 
grans, flors pàllidament rosades o cendroses, 
Orchis Símia puntejades de púrpura, en espiga bastant 
curta, ovoide, densa, bràctees lanceolades acu- 
minades, generalment rosades, subescarioses, més curtes que l'ovari, tèpals 
connivents en casc ovoide acuminat, grisencs, puntejats de rosa per dins, els 
externs llargament acuminats, els interns linears, un poc més curts, label 
tripartit, amb les particions laterals linears, molt estretes, paralleles, termina- 
des en punta, la del mig parallelogràmica, amb dues lacínies semblants a les 
divisions laterals, totes quatre linears, paralleles, enteres, encorbades, gene- 
ralment purpúries, esperó dirigit cap baix, la meitat més curt que l'ovari. 
Geografia. — Boscos i pastures àrids: Sant Llorenç del Munt, cap a Santa Agnès, 
r. t. i. s Mare de Déu del Coral, Monars, r. , muntanyes d'Olot, Vidrà, Sant Quirze 
de Besora, cap a la baga de Bellmunt, a l'altra banda del Ter, cap a Sant Boi, 
Mare de Déu del Munt, Segaró, Vilademires, bosc d'Esponellar, etc. (Vay.), Vic 
(Masf.), cap a Puiglagulla (Puig.l), boscos de Ripoll (Ter.), Santa Maria de l'Es- 
tany (Font) — Abr.-juny. 
2,615. — O. Mório L. 
(amb els noms de Testiculus morionis, testicle 
de ximple o de bujó, Cynosorchis morio, 4 al- 
tres, els botànics prelinneans designaren di- 
verses orquídies de label acolorit i puntejat com 
el vestit d'un pallasso, i d'una d'aquelles 
Limné en feu la seva espècie.) 
Tuberositats ovoides o subglobuloses, tija 
d'r-4 dm, dreta, angulosa, frequentment te- 
Orchis Mório nyida de violeta a l'àpex, fulles oblongues lan- 
ceolades, les inferiors patents arquejades, les 
caulinars embeinadores, flors purpúries, violades, rosades o blanques, en 
348 
