FLORA DE CATALUNYA 
Orquidàcies. G. 704. - Orchis. 
nombre de 6-12, reunides en espiga curta i fluixa, bràctees oblongues lanceo- 
lades, membranoses, les inferiors trinèrvies, verdes o purpúries a l'àpex, 
iguals a l'ovari o més llargues, tèpals connivents en casc subglobulós, lliures, 
molt obtusos, amb nervis verds, label més ample que llarg, poc més llarg que 
el casc, subtrilobat, lòbuls laterals més grans, franjats fistonats, el del mig 
escotat, esperó cilíndric, horitzontal o ascendent, subcomprimit, truncat, un 
poc més curt que l'ovari. 
Raça O. picta Lois., ap. Rouy — Fulles lanceolades, estretes, flors la 
meitat més petites, poc nombroses, lòbul mitjà del label molt curt, amb taques 
molt marcades al centre i als lòbuls laterals, esperó claviforme, truncat però 
no bífid, quasi igual a l'ovari. 
Raça O. Champagneuxtii Barnéoud — T'uberositats llargament pedicella- 
des, label plegat al mig, no pla, esperó bífid, a penes més curt que l'ovari. 
Creix a motes, per les tuberositats suplementàries que produeix els anys que 
floreix malament (Camus, p. 107)). 
Geografia. — Prats, pastures i clarianes dels boscos: Terrassa, r., Coll Cardús, 
sobre l'estació d'Olesa , Aramprunyà, sobre Gavà , cap a Lloret de Mar, no escassa , 
vores del Segre, a Menàrguens — Cadaqués (Trèm.), la Cellera (Cod.l). La traça O. 
picta Lois., a Vallvidrera (Sen., in litt.). La raça O. Champagneuxii Barnéoud, a 
Terrassa — Prop de Barcelona (Salv.t), Vallvidrera, Valldoreix, Montcada, Reixac, 
etc. (Costa). — Març-Juny. 
El 2,616. — O. tridentata Scop. — O. va- 
- riegata All. — O. brevilabris Fisch. et 
Mey. 
(pels tèpals externs concrescents inferiorment i 
lliures al capdemunt, formant com tres dents.) 
Tuberositats ovoides o subglobuloses, tija 
de 2-3 dm, cilíndrica, flexuosa, frequentment 
angulosa a l'àpex, fulles oblongues lanceolades, 
les inferiors obtuses, les superiors agudes, 
flors purpúries o de color lila, en espiga curta, 
subglobosa, després ovoide, densa, bràctees 
lanceolades agudes, uninèrvies, membranoses, 
iguals a l'ovari, tèpals connivents en casc, soldats a la base i divergents a 
l'àpex, els externs ovats lanceolats, aguts, d'un violat clar amb nervis pur- 
puris, els interns linears, estrets, label d'un lila clar, amb punts purpuris, 
trífid, lòbuls laterals linears espatulats, truncats obliquament i denticulats, 
el del mig transovat cuneiforme, més llarg, bilobat, amb els lòbuls secundaris 
349 
