FLORA DE CATALUNYA 
Orquidàcies. G. 714. - Epipactis. 
hipoquil còncau amb els lòbuls ovats subtriangulars, drets o un poc connivents, 
ovari pubescent, oblong fusiforme, sobre un pedicel tant o més llarg que ell. 
Geografia. — Prats pantanosos : Vall de Ribes, Sant Vicenç de Rus, sobre la Po- 
bla de Lillet, Bages — Gavà, Castelldefels, Sant Elies, prop de Berga (Costa), 
Sant Hipòlit i Castell d'Oris (Salv.l), Pireneus, Lluçanès, Vidrà, Olot, Mare de 
Déu del Fau (Vay.), la Cellera (Cod. 1), Puig-reig, Merlès, Serrateix, Avià (Puj. C.), 
Vic (Masf.), Cabrera, l'Esquirol, Ripoll, Torelló, Sant Hipòlit (Sen.l), Conca de 
Tremp (Bub.), Riumors (Queralt), Prades (Gaut.) — Juny-Ag. 
4 2,647. — E. microphylla Svvartz 
(de ptnpóc, petit, 4 qdÀlov, fulla, per tenir 
les fulles relativament petites.) 
Rizoma no serpentí, tija de 2-5 dm, dreta o 
i o sinuosa, prima, pubescent a l'àpex, d'un verd 
glauc o vermellós, fulles ovades lanceolades o 
lunceolades, més curtes que els entrenusos, de 
nervis i marge llisos, flors verdes grisenques, 
tenyides de púrpura, petites, molt oloroses, 
penjants, poc nombroses, en espiga prima, sub- 
Epipactis microphylla - unilateral, bràctees superiors més curtes, les 
En as eenmmei inferiors tant o més llargues que les flors, tè- 
pals ovats aguts, reflexos a l'àpex, trinervis, carenats, els externs pubèruls, 
d'un groc verdós, label més curt que ells, epiquil ovat cordijorme, apiculat, 
cresp al marge, laciniat, amb dues làmines crespes a la base, hipoquil sac- 
ciforme, oblong, verd pintat de violat, ovari pubescent, en forma de baldufa, 
subtrígon, pedicel retort, més curt que l'ovari. 
Geografia. — Boscos secs i pedregosos: Terrassa, Obac, Sant Llorenç del Munt, 
Montserrat, a la Canal dels Avellaners — Alguna vegada al litoral (Costa), Aguilar 
de Segarra (Puigg.l), Pireneus, muntanyes d'Olot, Lluçanès, Guilleries, Alt Em- 
pordà (Vay.), Tibidabo, Santa Creu, Llers (Sen.l), Vic (Masíf.) — Juny-Jul. 
2,648. — E. atrorúbens Schultz — 
E. atropurpúrea Raí. — E. rubiginosa 
Gaud.-E. purpúrea Holandre 
(de lllatí ater, negre o fosc, i rubens, vermell, 
pel color púrpura obscur de les flors.) 
Rizoma curt, vertical, no estolonífer, amb 
fibres radicals filiformes, gruixudetes, tija de 
3-5 dm, flexuosa, pubescent a l'àpex, vermello- 
sa, fulles mitjanes i inferiors ovades, més llar- 
gues que els entrenusos, les de baix de tot re- 
duides a les beines, les superiors estretament 
373 
