EL OME DE (GAT ALUNYA 
Gènere 715. — CYPRIPÉDIUM L. 
(Correctament escrit ha d'ésser Cypripedilum, de Rúmpiç, la Venus de Xipre, i 
méòdiov, soc, com si diguéssim esclop o soc de Venus, per la forma del label.) 
Flors purpúries brunes, grans, normalment solitàries, rarament en nom- 
bre de 2-3, penjants i amb una gran bràctea foliàcia, perigoni de quatre tè- 
pals (realment cinc, dos dels quals estan totalment o parcial soldats) en creu, 
els laterals exteriors soldats i dirigits cap baix, el del mig dret, els interiors 
més llargs, lanceolato-linears, llargament acuminats, ondats al marge, tots 
d'un púrpura bru, label més curt que els altres tèpals, molt gran, inflat ve- 
siculós, en forma d'esclop, d'un groc daurat, estriat de púrpura, de vores 
inflexes, formant un forat rodó, estams laterals fèrtils, el central estèril 
(estaminodi) petaloide, ginostem penjant, trífid, anteres univalves, ovari 
no retort, pedicellat, pubescent. Rizoma horitzontal, serpentí, amb fibres 
radicals bastant grosses, tija de 3-5 dm, cilíndrica, flexuosa, pubescent, amb 
beines obtuses a la base, 4 brunes, i 3-5 fulles amples, ovades lanceolades, 
agudes, de nervis parallels, amplexicaules, bràctees ovades lanceolades, 
verdes. 
2,650. — C. Calcéolus L. 
(del llatí calceolus, sabateta, alludint a la for- 
ma còncava del label: correspon al Calceolus 
Mariae dels botànics prelimneans. ) 
Sinonímia. — Sabatetes de la Mare de Déu, 
esclops , cast., zuecos, zapatillos , fr., sabot 
de Vénus. 
Cypripédium Calcéolus 
Geografia. — Boscos i pastures de les muntanyes : Cap a Ripoll, al Pla dels Ave- 
llaners (Salv.l), Pla de la Calma (Costa), Plana de Vic, faldes del Pireneu (Quer, 
Palau, ex Colm.), Pireneu (Camus, Coste) — Maig-Jul. 
N. B. A Ripoll ningú no ha sabut donar-nos raó del cPla dels Avellaners,, la 
localitat de Salvador. Bubani inclou aquesta espècie entre les Orchideae repudiatae. 
375 
