FLORA DE CATALUNYA 
Zosteràcies. G. 719. - Zóstera. 
2,670. — Z. nana Roth 
(perquè, comparada amb la seguent, és més 
rana.) 
Rizoma prim, molt ramificat, flexuós, amb 
radícules primes, agrupades als nusos en nom- 
bre de 2-3, tiges d'I-4 dm, poc o no gens com- 
primides, fulles molt estretes (1'5-2 mm), trun- 
cades o escotades, trinèrvies, amb els nervis la- 
terals tan poc visibles que semblen tenir no- 
i. més el del mig, espàdix quasi pla, amb 3-I2 
To flors acompanyades de bractèoles, aqueni bru 
verdós, ovoido-oblong, petit (axr mm), rodó a la base, llis. 
Zóstera nana 
Geografia. — Llacs fronterers de Leucata i de Salses. (Gaut.) , Banyuls (Compy.), 
probablement a les aigúes del Golf de Roses — Juny-Set. 
2,671. — Z. marina L. 
(perquè habita a la mar.) 
Planta de o'5-I m, de rizoma robust, simple, 
amb nombroses arrels a cada grup, llargues de 
2-3 dm, fulles graminiformes (1 mx 5-9 mm), 
primes, obtuses arrodonides a l'àpex, amb 3-7 
nervis (els nervis laterals sensiblement visi- 
bles), la floral de beina tan ampla com el limbe, 
espàdix um poc envoltat pel marge, de flors 
nombroses i sense bractèoles, aqueni gros (2-3 
Cera nnA / millímetres), ellipsoide, truncat a la base, blan- 
quinós, estriat longitudinalment. 
Geografia. — Costes fangoses i fons marins de tot el litoral de Barcelona i 
Girona (Vay.), costes de Barcelona (Costa), pantans i aigiúes marines del litoral 
tronterer (Gaut.) — Juny-Set. 
391 
