FLORA DE CATALUNYA 
Lemnàcies. G. 723. - Lemua, 
2,676. — L. polyrrhiza L. — Spirodela 
atropurpúrea Montand. 
(del grec molòpiitocs, de múltiples arrels, per- 
què, contràriament al que ocorre en les al- 
tres congèneres limneanes, aquesta en té un 
feixet.) 
Frondes grans (2-I0 x 4-6 mm), gruixudetes, 
opaques, planes en ambdues cares, verdes i amb 
3-4 nervis convergents a l'àpex per la part de 
sobre, d'un bru vermellós per sota, amb vasos 
espiralats distints que donen origen a fibres ra- 
dicals fasciculades, fruit en pixidi, disperm. 
Aquesta planta floreix rarament. 
Geografía. — Aigúes estancades del litoral fronterer, prop d'Argelés i altres 
llocs del Rosselló (Bub., Gaut.), pla d'Empúries (Tex.) — Abr.-Juny. 
queneen tenen 1 2,677. ME, Li gibba JL. al Telmatophace 
o gibba Schleid. 
(del llatí gibba, el gep, pel teixit esponjós de 
lç cara inferior de la fronde, que la fa ge- 
peruda.) 
Frondes verdes, rarament vermelloses, d'uns 
2 mm, hemisfèriques, inflades esponjoses i 
molt convexes per sota, sense nervis, al prin- 
cipi reunides en nombre de 2-3, i molt aviat 
separades, fibra radical solitària, anteres de 
o ques celles superposades, dehiscents transver- 
a can an SQUMENt, ÍTUIT EN pixidi, amb 2-7 llavors. 
Lemna gibba 
Geografia. — Pla de Barcelona, abundant a les sèquies pròximes al Cementiri 
nou, Terrassa, a les basses de la serralada superior del Vallès, abundant a l'Obac 
i a Can Solà del Recó, a la falda de Sant Llorenç, aigies estancades de Castelló 
d'Empúries, Montcada, aigúes del Besòs — Olot, Lluçanès, Vic, Alt i Baix Empordà, 
IAedó (Vay.), Puigsec (Masf.l), Cerdanya (Costa), Sallent i més amunt (Puj., C.), 
Roses, Argelés (Bub.) — Abr.-Juny. 
397 
