PUBLLCACIONS DE. .L:INSTITUT DE CIENCIES 
Iemnàcies. G. 723. - Temna. 
2,678. — L. mínor L. — L. cyclosto- 
9 OO ma Ell. 
(perquè és més petita que l'anterior.) 
Sinonímia. — Llentilla d'aigua , cast., len- 
teja de agua , fr., lentille d'eau. 
Frondes amplament transovades, d'uns z 
millímetres, un poc gruixudes, no atenuades 
en pecíol, verdes, sense nervis, reunides en 
nombre de 3-4, amb una sola fibra radical ca- 
dascuna o sense cap, anteres de ques celles su- 
perposades, dehiscents transversalment, fruit en utricle monosperm. 
a 
Lemna mínor 
Geografia. — Estanys i embassaments dels riuets de quasi tot el país: al litoral, 
Vallès, Urgell, Montsoliu, Empúries, etc. — Berga, Olot, Vall d'Aran (Costa) — 
Abr.-Juny. 
Pi 3679.— L. trisulca L. — Staurogeton 
o trisuleus Schur 
i i (del llatí trisuleus, de tres puntes, perquè les 
io frondes s'agrupen de tres en tres.) 
Frondes ellíptico-lanceolades, agudes, de 
5-IOX 2-4 mm, atenuades a la base, a la fi amb 
llarg pecíol, primes, transparents, trinèrvies, 
o planes, d'un verd clar, amb una sola fibra radi- 
Lemna trisulca o cal, reunides en creu de tres en tres, surants 
TT OO Solament a la floració (Horeixen rarament), an- 
tera de ques celles superposades, dehiscent transversalment, fruit en utricle 
monosperm. 
Geografia. — Empordà, aigues estancades de Sant Pere Pescador (Llen.l), lla- 
cunes de Riuvell i l'Armentera (Vay., amb dubte), Font de Salses (Gaut.) — 
Abr.-Juny. 
398 
