FLORA DE CATALUNYA 
Família 131. — ARÀCIES NECE. 
(Del gènere Arum.) 
Plantes monoiques, de flors en espàdix carnós, les masculines reduides a 
un sol estam de filament curt o nul, les femenines a un ovari únic, amb un 
estil curt o nul, i per fruit una baia. Herbes de rizoma gruixut, fulles totes 
radicals, embeinadores, enteres o 4 dividides, de nervis ramificats. 
Espata ampla, cargolada en forma de paperina, fesa fins a la base, espà- 
dix claviforme, dret, flors femenines multiseriades al voltant de l'eix, 
baiaevermellars tre Lo. . Y24. Àrum. 
Espata petita, tubulosa, es di cilindre i i i: eco lat cap enfora, flors 
femenines en nombre de 3-5 unilaterals, al fons de l'espata, baia verda. 
725. Arisàrum. 
Gènere 724. — ÀRUM L. 
(De úàpov, nom grec dels àrums, ja emprat per Teofrast.) 
Flors groguenques o violàcies, espàdix claviforme, dret, espata molt 
gran, cargolada en forma de paperina fesa fins a la base, estams inserits cap 
a la part superior i generalment acompanyats d'estaminodis, ovaris a la part 
inferior de l'espàdix, multiseriats al voltant de l'eix, fruit en baia, vermell. 
Rizoma tuberiforme, irregular. 
Fulles pedatisectes, més amples que EO espata i Gra d'un púr- 
DT AI VIC Mies Le er ie 5 NE 2 
l (Fulles hastades sagitades, mires més dar ener que dinmles, espàdix 
EEOCIOUVIOla BS SS IA AT a El dE EC RN On 
Espata de 4-6 dm, glabra per dins, poc més llarga que l'espàdix, estams 
i ovaris contigus . . . Lo. 4. 4. 2,680. A. Dracúnculus. 
2 l Espata de 2 dm, amb pèls ellerns per dins, una quarta part més llarga 
que Dernides estams i ovaris separats per estaminodis. 
2,681. A. muscívorum. 
399 
