PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIENCIES 
Tifàcies. G. 726. - Typha. 
2,687. — T. angustifólia L. 
(per les seves fulles relativament estretes.) 
Sinonímia. — Boga, bova , cast., espadafia, 
anea , fr., rauche, massette, quenouille. 
Rizoma gruixut, tija forta, dreta, d'I-2 m, 
fulles de 5-ro mm d'ample, més llargues que la 
Hja, d'un verd alegre, planes o un poc acana- 
lades a la base, espigues separades per un espai 
d'I-4 cm, cilíndriques, primes, la masculina 
d'r-3 dm, amb l'eix eriçat de pèls vermellosos 
més llargs que els filaments estaminals, là fe- 
menina de 10-25 mm, Prima (a la fi de 6-12 mm d'ample), molt densa, d'un 
bru groguenc, amb la superfície filamentosa i l'eix guarnit de pèls blancs 
espatulats, estigma linear alenat, més llarg que els pèls, aqueni fusiforme, 
atenuat en un podocarp filiforme. 
Geografia. — Aigúes estancades i vores de rius: Al litoral, Vallès, Bages, Urgell, 
Empordà — Cabanes (Sen.), d'on s'interna fins a Osor, Lledó (Vay.), platges de 
Coll-lliure (Gaut.) — Maig-Ag. 
2,688. — T. latifólia LL. 
I 
i 
o (Per les fulles relativament amples.) 
dà Sinonímia. — Com l'anterior. 
È À j Rizoma gruixut, llargament estolonífer, tija 
oo robusta, de r2-25 dm, fulles de 18-20 mm d'am- 
AP o ple, més llargues que la tija, dilatades a la ba- 
RS: o se, glaucescents, espigues contigies o a penes 
separades, la masculina de 8-12 cm, amb l'eix 
guarnit de pèls nombrosos, blanquinosos, més 
Typha latifólia llargs que els filaments estaminals, espiga fe- 
TO menina llargament cilíndrica (ro-15 cm), a la 
fi de 2-3 cm d'ample, d'un vermell negrós, amb la superfície escamosa i sense 
pèls, estigma lanceolato-espatulat, més llarg que els pèls del podocarp, aqueni 
oblong fusiforme, atenuat en podocarp filiforme. 
Geografia. — Al Vallès, Montsoliu i altres parts, frequentment amb l'anterior. — 
Maig-Ag. 
406 
