ENS OFRAS DB CC AE AB U NA 
Família 134. — JUNCACIES VENT. 
(Del gènere Juncus.) 
Plantes de flors hermafrodites, regulars, brunes o de colors apagats, pe- 
tites, solitàries o reunides en glomèruls, cimes o panícules, perigoni escariós 
o coriaci, de sis tèpals biseriats, 6-3 estams oposititèpals, un estil terminat 
en tres estigmes filiformes, fruit capsular, uni- o trilocular, loculicida, de 
celles tri- o polispermes. Herbes generalment perennes, de tija generalment 
rodona, afilla o fullosa. 
Fulles glabres, cilindroides i ordinàriament fistuloses o reduides a les 
beines, càpsula trilocular, de celles polispermes . . 729. Juncus. 
Fulles peludes, graminiformes, planes, càpsula unilocular, trisperma. 
730. Luzula. 
Gènere 729. — JUNCUS L. 
(De Juncus, nom llatí dels joncs.) 
Perigoni de sis tèpals iguals o desiguals, sis, rarament tres estams, càp- 
sula trilocular, polisperma, dehiscent per tres valves que duen un embà al 
mig. Herbes, en llur majoria, perennes, de tija, generalment, rodona i fulles 
cilindroides, pròpies de terrenys humits. 
Plantes anuals, de tija filiforme i de menys de 30 cm, amb fulles setà- 
cies, canaliculades i arrel fibrosa, que s'arrenquen fàcilment . — 3, 
1 ( Plantes perennes, de tija generalment no filiforme i de més de 30 cm, 
rizoma serpentí o fibrós cespitós, que s'arrenquen amb dificultat. 
Flors reunides en un o pocs glomèruls, tres estams... . . . 3. 
2 . c : 
BIOESISOlItaGieSs SIS estams 4. 
Tija simple, afiHa, terminada en un glomèrul de 5-12 flors, tèpals blan- 
quinosos, amb la carena verda, desiguals, ovato-lanceolats, acuminats, 
els externs més llargs, amb la punta recorbada, càpsula ovoide, obtusa. 
3 2,697. J. capitatus. 
Tija ramificada, quelcom fullosa, generalment amb més d'un glomèrul 
de 3-8 flors, tèpals verds, iguals, lanceolato-linears, aguts, connivents, 
càpsula estretament eHipsoidal. . . . . 2,698. J. pygmaeus. 
413 
