FLORA DE CATALUNYA 
Juucàcies. G. 729. - Juneus. 
quasi iguals, sis estams de filament quatre vegades més llarg que l'antera, 
càpsula ellipsoide trígona, mucronada, bruna vermellosa, més llarga que el 
perigoni. 
Geografia. — Terrenys estancats i torbosos de les altes muntanyes: Núria, davant 
del Salt de l'Aigua i cap a Noufonts — Pireneu central, cap a Canfranc (Soulié, in 
Hb. Cad.), Vall d'Eina, Bassivé (Bub.), Cerdanya, Vall d'Eina, la Jassa de l'Estret 
(Gaut.), muntanya de Castanesa (G. et G.), valls de Prats, Cerdanya, Eina i altres 
pròxims a Andorra (Husnot). — Jul.-Set. 
N. B. La planta de Núria és de tiges i fulles més primes, aquestes, en general, 
més llargues que la meitat de la tija, les bràctees són blanques ocràcies, el glomèrul 
de 2-3 flors, la càpsula acutiúscula, amb la fàcies de J. stygius L., pel qual motiu 
la publicàrem com a J. pyrenaicus Cad. et Pau — J. stygius L. B pyrenaicus Cad. et 
Pau, a la eFlora del Vallèsr, pàg. 118. 
2,702. — J. trífidus L.. 
(nom erroni, pres per Linné dels seus anteces- 
sors, que alludeix a les tres llargues bràctees 
io de la inflorescència, i no pas a cap òrgan fes en 
io tres parts.) 
Peremne, de rizoma llarg, serpentí, i tija de 
o 1-3 dm, filiforme, dreta, llisa, nua o amb una 
sola fulla, fulles basilars reduides a la beina 
o o mucronades, beines llargament pestanyoses 
Do a l'àpex, flors negroses, en nombre d'r-4 en 
Juneus trífidus OO glomèrul terminal fluix acompanyat de tres 
ee bràctees foliàcies i filiformes que l'ultrapassen 
llargament, tèpals ovato-lanceolats, acuminats, quasi iguals, sis estams d'an- 
teres 3-4 vegades més llargues que els filaments, càpsula ovoide trígona, 
llargament mucronada, negrosa, un poc més llarga que el perigoni. 
Geografia. — Pastures rocoses de les altes muntanyes: Núria, al peu del pont de 
Crémals i cap a Noufonts — La Tossa, Comabella, Morens, Costabona, fins a la 
Torre d'En Mir (Vay.), Vall d'Eina (Lap.), Selcases (Quer) i fins a Andorra, al 
Massis del Carlit (Gaut.), Port de la Picada (Costa), Luchon, Bielsa (Bub.), Port 
de Benasc (Zett.), Bassivé (Puj., J.), Vall d'Aran, a la Coma de la Gireta, Trau de 
l'Esca (Llen.), Ruda, Tredòs, Montartó (C. et J.) — Jul.-Set. 
419 
