FLORA DE CATALUNYA 
Juncàcies. G. 729. - Juneus. 
y Contractus Trèm., in litt. — J. Paui Sen. — Panícula petita, molt con- 
treta, llargament ultrapassada per la bràctea inferior. 
Geografia. — Llocs estancats del litoral i de l'interior: Urgell, a Utxafava, cap a 
Ivars, Cardona — Roses (Bub.). La 8 rigidus Rouy, a can Tunis, la yY. contractus 
Trèm., a Castellgalí, vores del Llobregat (setembre del 1881 i 1886, legi), Castell- 
defels (jul. 1910 leg. Sen.l) — Juny-Set. 
2,705. — J. acutus L.. 
(per les tiges estèrils vulnerants, acabades en 
Po Punta forta i molt aguda.) 
i 
Sinonímia. — Jonc marí, cast., junco re- 
dondo. 
Perenne, de rizoma gruixut, fibrós, tiges de 
4-I2 dm, dretes, molt rígides, afilles, llises, 
io plenes, amb escames a la base, rogenques i 
Po lluents com les beines foliars, les estèrils vul- 
Do nerants el mateix que les fulles, que són totes 
es eead ee eme cj pa radicals, cilíndriques i rígides, poc nombroses 
i tan llargues com les tiges, flors verdes brunenques, de 6 mm de llarg, soli- 
tàries o en glomèruls de 2-5 flors agrupats en panícula pseudo-lateral rami- 
ficada, compacta, frequentment ultrapassada per una bràctea molt vulnerant, 
tèpals subiguals, els externs lanceolats, aguts, els interns ovats, oblusos, 
escotats, sis estams, anteres unes quatre vegades més llargues que els hla- 
ments, càpsula ovoidz aguda, de color de castanya, el doble de llarga que el 
perigoni. 
Geografia. — Comuna al litoral de Barcelona, des d'on s'interna fins a l'estació 
d'Olesa i a la falda de Sant Llorenç del Munt — Fins al pla de Bages i a altres 
llocs (Costa), prats del litoral, fins a Banyoles (Vay.), Roses (Bub., Cad.) — 
Maig-Ag. 
2,706. — J. àrcticus VVilld. — J. acumi- 
natus Balb. 
i 
(per viure als paisos àrtics , acuminatus, acabat 
en punta, per la bràctea superior rígida i pun- 
/ teguda.) 
Peremne, de rizoma horitzontal llargament 
io serpentí, tiges d'I-4 dm, dretes, cilíndriques, 
rígides, llises, fistuloses, afilles, amb escames 
embeinadores a la base, lluents, obtuses, muero- 
nulades, que representen les úniques fulles,: 
Po flors d'un bru negrós, en nombre de 3-8 en un 
io petit capítol pseudolateral subglobulós, com- 
Juncus àrcticus 
421 
