RSE ORAL (DES CAT AT U NA 
Juncàcies. G. 729. - Juneus. 
2,716. — J. ànceps Laharpe 
(del llatí anceps, de dos talls, alludint a la for- 
ma comprimida de les fulles, que tenen dos 
cantells aguts.) 
Perenne, de rizoma horitzontal, llargament 
serpentí, tiges de 4-8 dm, dretes, molt compri- 
mides amcipitals, sobretot inferiorment, fulles 
inferiors escamiformes, les caulinars comprimi- 
des ancipitals, carenades, nuoses, fistuloses, 
flors brunes, petites (2-2'5 mm), en glomèruls 
nombrosos de 3-6 flors cadascun, formant una 
panícula terminal ramificada, de branques dre- 
tes i acostades, ultrapassant la bràctea inferior, tèpals quasi iguals, els exteris 
aguts, mucronats, els interns obtusos, amplament escariosos al marge i a 
l'àpex, sis estams d'antera un poc més llarga que el filament, càpsula ovoide 
trígona, mucronada, bruna, lluent, poc més llarga que el berigoni. 
Geografia. — Llocs humits i estancats: Empordà, vores de la Muga, a Boa- 
della (Sen., in litt.). — Juny-Set. 
2,717. — J. obtusiflorus Ehrh. 
(pels tèpals esmussos, de forma obtusa al cap- 
damunt.) 
Peremne, de rizoma llarg, serpentí, tiges de 
4-Io dm, dretes, cilíndriques, fulloses, fulles 
inferiors reduides a les beines groguenques, les 
superiors en nombre de dues, cilíndriques, rígi- 
des, fistuloses, molt nuoses, flors d'un verd 
groguenc o rogenc, petites (d'uns 2 mm), en 
glomèruls de 4-12 flors, nombrosos, formant 
Juneus obtusiflorus una panícula terminal ramificada, de branques 
RED E PRI Et A EE esteses o refractades a la maturitat, més llarga 
que la bràctea inferior, tèpals quasi iguals, connivents, oblongs, obtusos, ca- 
renats, sis estams d'anteres més llargues que els filaments, càpsula ovoide 
trígona, contreta en bec, rogenca, petita, poc més llarga que el perigoni. 
Geografia. — Llocs pantanosos i vores dels corrents : Litoral de Barcelona , Cas- 
tellgalí, vores del Llobregat — Castelldefels, marges del Besòs, cap a Montcada 
427 
