P UB ECA CON S (PRE TE SINS IRIS DIES IC MEINAGUES 
Juncàcies. G. 730. - Luzula. 
2,725. — L. lútea DC. 
(del llatí luteus, groc, pel color de les flors.) 
Rizoma horitzontal, estolonífer, tija d'I-3 
decímetres, dreta, glabra, fulles d'un verd gro- 
guenc, lanceolades linears, breument acumina- 
des, glabres, curtes, amples de 4-6 mm, flors 
d'un groc daurat pàllid, d'uns 3 mm, en alo- 
mèruls de 8-12 flors formant una panícula co- 
/ ) o rimbiforme un poc compacta, ultrapassant llar- 
VS) o gament les fulles florals, tèpals lanceolats, api- 
Luzula lútea o culats, estams de filaments el doble més curts 
oo que llurs anteres, càpsula trígona ovoide, rossa 
o bruna, mucronada, llavors transovoides, amb una petita protuberància grisa 
al capdamunt. 
Geografia. — Pastures i pedruscall de les altes muntanyes : Núria, al cim del 
Puigmal, altures de Fontnegra, entre les llicorelles, c. — Muntanyes de Núria i de 
la Cerdanya, Costabona, Morens , Pic de les Agudes, al Montseny (Vay.), Cambra- 
dases, Valls d'Eine i de Llo, Setcases, Costabona (Bub.), fins a la vall d'Err (Gaut.), 
Puigmal (Puigg.l), Setcases (Isernl), pics de Colomers (Llen.) — Juny-Ag. 
2,726. — L. nívea DC. 
o (pel color de les flors, que s'ha comparat al 
io blanc de neu.) 
Rizoma oblic, estolonífer, tija de 4-8 dm, 
dreta, peluda, fulles lanceolades linears, llarga- 
ment acuminades, amples de 3-5 mm, flors 
blanques argentades, grans (5-6 mm), en glo- 
mèruls de 5-I15 flors formant una panícula co- 
rimbosa llargament ultrapassada per les fulles 
o florals, tèpals lanceolats acuminats, els externs 
Luzula nívea o uma tercera part més curts, estams de filament 
ee igual a lantera, càpsula irígona oV0ide, dbe- 
nuada a l'àpex, mucronada, rossa o bruna, la meitat més curta que el peri- 
goni, llavors brunes o negres, amb una petita protuberància grisa al cap- 
damunt. 
Geografia. — Boscos ombrosos, humits, de les muntanyes : Montseny , Segalers, 
al Berguedà , Queralbs, Núria, la Molina — Comarca de Berga, Olot i més amunt 
434 
